62 



Népszerű előadásai és czikkei első sorban a kéizgazdaságilag fontos 

 állatokról szóltak, ezzel akarván a szélesebb réteg-ek figyelmét fel- 

 hívni, hiszen olyan állatokról, főleg rovarokról volt ezekben szó. a 

 melyek az emberiséget közelebbről érdekelték, sok kártékony rovar 

 a gazdát, a birtokost, az anyagiak szempontjálíól érintette. Ily alka- 

 lommal az állatok életéből vett megfigyelések közbevetett elmondása 

 mind jobban felköltötte a hallgatóság figyelmét, úgy hogy sorra ke- 

 rülhetett tisztán tudományos értékű kérdésele fejteg'etése is. Czikkei- 

 nek és munkáinak eredetisége, mélyreható megfigyeléseinek közlése 

 és emeUett gyönyörűséggel élvezhető magyaros irálya számos hívet 

 és munkást szerzett a magyar tudománynak, de hozzájárult ahhoz 

 is, hog.}" az általa megkezdett munkát azután számosan folytassák és 

 így egy-egy tárgykör alapos megismeréséhez vezessenek. 



Hermax Ottó 1835 június 2S-án született Breznóbáiyán, a hol 

 atj'ja kamarai sebész volt. oly vidéken, a hol már gyermekkorában 

 csodálhatta a természet szépségét, vizsgálhatta annak titkait, a mihez 

 hozzájárult az is. hogy atyja (Petényi Salamox Jáxos iskolatársa) 

 szintén barátja volt a madárvilágnak. A gyöiiyörű vidéken tett ta- 

 j^asztalatai mély nyomot hagytak a gyermekben, kit 13 éves korában 

 az 1848-iki események Miskolczon találnak, a hol tanárai hazafias 

 érzésben nevelik. A közéjjiskolák elvégezése után PIerman Ottó Bécsbe 

 került, hogy a műegyetemre beiratkozzék, de ekkor nagy csapás éri. 

 atyja meghalt és így megkezdődött ő reá nézve is a nagy küzdelem, 

 kenyérkereset után kellett néznie, — a tanulást pedig ezután csak 

 úgy mellékesen, saját erejéből folytathatta. Itt, e nehéz időben tanulta 

 meg a törhetetlen akarást és kitartást. A sors ide-oda hányta- vetette, 

 majd besorozták katonának — akkoriban 12 évre — , a honnan azon- 

 ban négy évi katonáskodás után váratlanul kiszabadult. Visszatért 

 Bécsbe és tovább tanul. 1863-ban az orosz erőszak ellen fegyverbe 

 szólított leng\'elek közé siet harczolni. Egy év múlva újra itthon 

 keres boldogulást, a mikor arról értesült, hogy a kolozsvári Erdélyi 

 Múzeum konzervátort keres. Her^iax megpáh'ázta ezt az állást és el 

 is nyerte. Csekély fizetéssel bár, de végre mégis oly állásba jutott, a 

 meh'ben hivatásának éllietett és a jnúzeum igazgatójában, Brassai 

 SÁMUEL-ben, oly emberre talál, a ki maradandó hatással van lém'e 

 kialakulására. ÜERMAx-nak nehéz feladat jutott, a múzeum állattani 

 g-yüjteményét meg kellett teremteni, de ezt a feladatot fényesen meg 

 is oldotta, szorgalmasan gyűjtötte a szükséges anj-agot, konzerválta, 

 felállította és feldolgozta azt. Eleinte a rovarokkal foglalkozott, de 

 nemsokára a madarakat és a pókokat is tanulmánya tárgyává teszi, 

 emellett pedig a többi állatcsojjortot sem hanyagolja el. Nag}" anya- 

 jgot hoz össze, mely még ma is gerinczét képezi a kolozsvári mú- 

 .jzeumi gyűjteménynek. 1872-ben megvált az Erdélyi Múzeumtól és 



