egy ideig a kisküküllőmegyoi Szászvesszösöii i3iheii és folytatja ma- 

 dártani megfigyeléseit, majd Bécsbe készül, de megállapodik Buda- 

 pesten, a hol a Természettudományi Társvdat inódot nyújtott neki 

 „Magyarország Pókfannája" czímű nagy munkája megírására, mely 

 munkán f 874— 79-ig dolgozott. Közben a Magyar Nemzeti Múzeum- 

 hoz őrsegeddé nevezték ki, két évvel később megalapítja ez intézet 

 szakfolyóiratát, a „Természetrajzi Füzetek"-et, a melyeknek tíz köte- 

 tét (;i887-ig) szerkeszti. Ivíizben a politikai élet forgatagába kerül, 

 állásártjl lemond, mert 1879-ben Szeged egyik kerülete képviselőjévé 

 választja. Képviselősége alatt sem foíedlcezik meg igazi hivatásáról, 

 felkutatja Petényi jegyzeteit, melyeknek a halakra vonatkozó töre- 

 déke arra serkenti, hogy az ország halas ^•izeit bejárja és megírja 

 „A magyar halászat könyve" czímű kétkötetes munkáját, a magyar 

 irodalom egyik remekét. Erre az időre esik az a Ijalesete, hogy egy 

 kistátrai kirándulása alkalmával hülés következtében hallása gyen- 

 g'ült. sőt bal fülére teljesen megsiketül. 



A nyolczvanas évek elején a madártan új lendületet vett, a mi 

 Heuman-í is új munlíálkodásra serlventi, így Petényi megkezdett 

 munkájának foh'tatása, valamint a Budapesten tartandó II. nemzet- 

 közi ornithologiai kongresszus előkészítése bő anyagot szolgáltat. 

 A Természettudományi Társulat megbízza egy a madarakról szóló 

 mű megírásával, azonban mielőtt ehhez hozzáfogna, általános tájé- 

 kozódás végett Norvégiába utazik az ottani madárhegyek tanulmá- 

 nyozására. Erről az útról „Az északi madárhegyek tájáról" czímű 

 kötetében számol be. A sikerült nemzetközi ornithologiai kongresszus 

 lezajlása után készítette el Herm.\n Ottó a jSIagyar Ornithologiai 

 Központ tervezetét, melj'et Csáky Albin gróf, az akkori vallás- és 

 közoktatásügyi miniszter elfogr.dott és 18í)3-l3an életre is keltette. 

 Ezt az intézetet, mel,y időközben a fíUdmívelésügyi minisztérium 

 igazgatása alá került, Hermán fokozatosan mezőgazdasági és tudo- 

 mánj'os szakintézeteink egyik legjobban felszerelt és legjobban mű- 

 ködő intézetévé fejleszti. 



Hermán Ottó a miiTt már jeleztem, rovartani illetőleg arameo- 

 logiai működését az erdélyi fauna kutatásával kezdi. Az erdélyi fauna 

 megismerését czélzó közlései mellett a pókok és az egyenesszárnyú 

 rovarok szolgáltatnak neki bő am-agot alaktani és biológiai ismerte- 

 tésekhez, majd sorra kerülnek a gazdaságilag fontos kártékonj^ ro- 

 varok, melyekiTjl számos czikkben oktatja ki az érdeklődőket. A ma- 

 gyar tudományosság érdekében pedig számos polémikus czikke látott 

 napvilágot. Ugyanerre az időre esik háromkötetes pókfaunájának 

 megjelenése, mely becses rendszertani részén kívül, főleg általános 

 természetű biológiai fejezetei révén még ma is nemcsak a hazai, 

 hanem Si külföldi irodalomban is első helyen áll. Gondosan meg-íigyelt 



