83' 



nem takarják be. A inelltő iwulváiiya szélesen kerekített ; a mell- 

 g-üdröt oldalt a mellközép és hátul a mellvég határolja, a melllíözép- 

 oldalnyulvánj^a rövid, oldalt elenyésző vagy nem látható. A középső 

 csípők az elülső csípőkkel egyformán egymáshoz közel állanak, a 

 hátsó csípők befelé és kifelé kiszélesedettek. A lábak karcsúak, 

 hosszúkás lábfejjel, a hátsó lábfej első íze olyan hosszú vagy hosz- 

 szabb mint a következő három íz együttvéve, az ízek kiszélesedet- 

 tek, talpuk nemezes, a karmok kettéosztottak vagy tövükön fogacs- 

 kások. 



Ennek a nemnek mintegy ezer faja ismeretes, melyek közül 

 faunánkban 30 fordul elő ; a fajok legnagyobb része a trópusok 

 lakója. 



Az idetartozó fajok egy része mint veszedelmes erdőkárosító 

 ismeretes. A lárvák rágásukkal fiatal fák teljes, nagyobb fák koro- 

 nájának vagy ágainak elpusztulását okozzák. A lárvák teljes két esz- 

 tendőt töltenek el ebben az állapotban a míg bábbá alakulnak. 

 A bogár a harmadik esztendő nyarán hagyja el bölcsőjét. 



Magyarországon az eddigi megfigyelések szerint az Agribis 

 vi)-idis L. okozott nagyobb károkat, a mennyiben mint a cseresznye, 

 kajszinbaraczk és szilvafacsemeték ellenségét figyelhették meg; 

 egyéb károkat okoztak az Agrilus simiatus Ol. (körte), Agr. angusiu- 

 lus Illig. (tölgy, bükk) és Agr. salicis Fmv. (kosárfűz). 



1. A szárnyfedő csúcsa rövid és egyenes hegyben végződik, 

 melynek szélei tüskések. Sötét olajzöld, kevéssé fénjdő, mind- 

 egyik szárnyfedőn három fehér szőrfolttal, melyek közül az 

 első a vállgödörben, a második a középen és a harmadik az 

 utolsó neg3^edben és közel a varrathoz fekszik. A hasleme- 

 zek oldala, a mell néhány foltja és a hátsó csípők szintén 

 fehérszőrösek. A fej ránczolva pontozott, a homlokon és fej- 

 tetőn széles és mély barázdával. Az előtör háta harántul 

 ránczolt, fehér pikkelyszerű szőrökkel fedett, szélesebb mint 

 hosszú, oldalai íveltek és hatrafelé kissé erősebben keske- 

 nyedők, a hátsó szögletekben hajlott éles redőcskéveL. 

 A paizsocskát erősen kiemelkedő harántlécz kettéosztja., 

 A szárnyfedőkön hosszanti vonalak nyomai láthatók, felüle- 

 tük szemcsézett. Hossza 8—10 mm. — Előfordul Közép- 

 Európában, Franczia- és Olaszországban; nálunk elég ritka 

 és eddig a következő helyekről ismerjük : Budapest, Csepel,. 

 Péczel, Kalocsa, Hajós, Szeged, Nag^^várad, Debreczen, 

 Nyitra, Joszenő, Nagyapóid, Nagycsűr, Medgyes, Brassó, 

 Prázsmár, Szászrégen. Tápnövénye a nyárfa. {biguUatus 

 Rossi). 1- sexguttatas Brahm- 



