ilO 



líező sorok: „Pallagi hazátlan csiga kipusztítása. Ez a" mezi- 

 telen csiga sok határokon az árpa és zab vetésekben tavaszszal nagy 

 pusztításokat szokott tenni, ez ellen nincs hathatósbb szer annál, 

 hogy-ha az ember az elvetendő magot ollyan \-izzel áztat ja-meg, 

 mellyben egy pár maroknyi öszsze-zúzott foghagyma 24 óráig ázott. 

 Jobbra-balra kilesz' a" szomszéd föld pusztítva ; de emiek semmi baja 

 í^em lészen. ^' Nem lehet kétség az iránt, hogy a szerző a veresn3^akú 

 árpabogár lárváit érti, melyeket népünk máig is csigáknak nevez. 



Sajó említi, hogy idősebb nag^-zsámi (Temes vm.) kisgazdák 

 azt állítják, hogj^ a bogár a múlt század ötvenes éveinek végén és 

 hatvanas éveinek elején éppen úgy el volt terjedve, mint a kilencz- 

 venes évek elején. Évről-évre nagyobb mennyiségben jelentkezett, 

 míg végre az 1863-iki év nagy aszályában a vetésekkel egj'ütt el- 

 pusztult a kártevő is. Azóta nyugalmuk volt a nagyzsámiaknak 

 egészen 1884-ig, a mikor ismét jelentkezett s eleinte a legbújább 

 árpavetésekben, majd később, és főleg, a zabvetésekben terjedt el, 

 a kilenczvenes években pedig már egész búza-, zab- és árpatáblákat 

 lepett el. 



LovAssY szerint ez a kárte\^ő 1868-ban egyik alföldi nagy ura- 

 dalomban zabban, de csak néhány kisebb folton, más évben árpán 

 jelentkezett. Emich említi, hogy 1876-ban Erdély több helyén, neve- 

 zetesen Nagyenyed és Kolozsmonostor vidékén figj^elték meg, a hol 

 az árpában a Lema cyanella L.-vel együtt tett kárt. 



A Rovartani Állomáshoz (akkor még Országos Filloxéra- 

 Kisérleti Állomáshoz) legelső ízben 1883-ban küldtek be lárvákat, 

 melyek Zemplén vármegye Olaszliszka és Bodrog-Olaszi községeiben 

 pusztították a zabvetéseket. Ugyanezen évben nagyobb nrennyiség- 

 ben mutatkozott még a kártevő Szilágy vármegye Tasnád és Tasnád- 

 Szántó községeiben az árpa- és zabvetésekben. 1883-tól 1888-ig a 

 bogár még nem jelentkezett az ország nagj'-obb területén, azonban 

 1889-től kezdve szinte rohamosan kezdett tért foglalni. Ez évben már 

 12 vármegyéből jelentettek kárt. 1890-ben a terjeszkedés még na- 

 gyobb mérveket öltött. Megemlítendő, hogy a bogár ez évben Sátor- 

 alj a-Újhelyen az árpán kívül a rozsot is megtámadta. Pusztításai 

 1891-ben értek el a tetőpontra, amikor már 23 vármegj^éből érkezett 

 jelentés. Biharban ekkor a tavasziakban 6O0/0, Hevesben 20^^/0, Bars- 



jövedelmét rövid idő alatt megszaporítani — egyszer'smind i'itmutatással a' 

 rétek', telkek', kertek' gyümölcsösök', s' takarmánynak mívelését gyako- 

 rolni ; a' méheket nevelni, ápolni, 's a trágyát szaporítani ; egy szóval mind 

 azt a' mi a' gazdasághoz szükséges, haszonnal megszerezni. Minden ipar- 

 kodó Mezei és Házi Gazda' számára. Egy tolda'ékkal, a' Marha-tartásról, 

 nevelésről és orvoslásról, különféle liasznos házi Jegyzetekkel. Kiadta Staut 

 József, Cs. Kir. Felhadnagy. — Kassán, Wigand György' Áriija. 1831. 



