113 



; I . Alsó-Fehér vármegyében. — Tisza jobbpartján helj'enkint. — ■ 

 Duna balpartjáii néhol. — Duna-Tisza közén néhol. — Tisza- 

 }kíaros szögén néhol. — Királyhág'óntúli vármegj'ékben több 

 helyen. 



1893-ig Sajó szerint 33 vármegyéből, azóta, vagyis 1894-től 

 Itjlo-ig 40 vármegyéből és ezeken kívül Horvátországból 3 várme- 

 gyéből jelentettek kártételt. Eddig a szíikebb értelemben vett Ma- 

 gyarországból 47 vármegyében tett kárt a veresnyakú árpabogár. 

 Horvátországból 3 vármegyéből áll adat a rendelkezésíuikre. A kár- 

 tevő előfordulásáról eddig- csak 16 vármegyéből lűiics hivatalos adatunk. 



Érdekes képet kapunk a kártevő hazai elterjedéséről, ha. azt 

 ^^z;^ii'áljuk, hogy melyek azok a vármegyék, a hol a veresnyakú árpa- 

 bogár leginkább pusztít, a honnan a legtöbb panasz úgyszólván é\Töl- 

 éxre hallatszik ? Legtöbbet szenvednek a következő vármegyék : Te- 

 mes, Arad. Bihar, Krassó-Szörén}^, Hunyad, Alsó-Fehér, KisküküUő, 

 Törd a- Arany OS, Máros-Torda, Torontál, Bács-Bodrog és Pest az ország 

 déli, illetőleg délkeleti vármegyéiből ; Heves, Szabolcs, Szatmár, Zem- 

 plén és Ung az északi, Baranya. Tohia, Somogy és Zala pedig az 

 iTszág dunántúli vármegj^éiből. 



A veresnyakú árpalíogár tehát elsősorban a síkságok lakója, 

 {un t'léggé jól érzi magát a magasabban fek^'Ő, dombosabb vidékeken 

 IS. MJndejiütt, a hol az árpa- és zabtermesztésre megfelelő az éghajlat 

 és a talaj, a veresnyakú árpabogár is otthon érzi magát. Magyar- 

 ország természeti viszonyai kiválóan kedveznek a bogár elszaporo- 

 Já.-ának. 



Ha végigtekintünk 1894-től kezdve az egyes évek kártételein, 

 <izt látjuk, hogy a kárt szenvedett vármegyék száma évről-é\Te növe- 

 kedik, hogy az ntolsó esztendőben a kártétel elérje ismét a tetőpon- 

 tot, miként 1891-ben. Ebből tehát megállapítható, hogy a veresnyakú 

 árpaljogár nagyobb mértékű elszaporodása időszakonkint következik 

 be. Évek hosszabb során át egyre nag-yobb és nagyobb területeken 

 kezd mutatkozni, hogy azután elérvén pusztításának legmagasabb 

 fokát, ismét megfogyatkozzék. És ez az időszakos jelentkezése nem- 

 csak az egész országTa vonaüvozik, hanem az egyes \idékeki'e is. 

 Az időszakok nagysága az egyes vidékekre nézve különböző. Néhol 

 rövidebb ideig tart a pusztítás, másutt ellenben évek hosszú során 

 át állandó a kártétel. Vamiak vármegyék, a hol csak egy-két évig 

 garázdállvodik a bogár, viszont más vármegyékben ez a garázdál- 

 kodás sok éven át tart. így pl. Temes vármegyében az utolsó 20 év 

 közül 18, Arad vármegyében 15. Bihar vármegyében 14 éven át szen- 

 vedtek kárt a gazdák. Yaimak olyan megyék is, a hol egy-két é^^ 

 j»usztítás után a kártevő, minteg;\^ végleg-, eltűnik. így nincs adat 

 AiT'.'-l. hoo^v az utolsó 20 évben Csongrád, Esztergom, Gömör, Koma- 



