ÍU 



i'om, Trencsén, Vas és Veszprém vármegyében pusztított volna, holott 

 az 1884-től 1893-ig terjedő időszakban e vármegyékből is érkeztek 

 panaszok. 



Arra a kérdésre, hogy mi az oka a veresnyakú árpabogár ezen 

 időszakos elszaporodásának, nehéz megadni a feleletet, épúgy mint 

 aiTa a kérdésre is, hogy mi az oka annak, bogy a veresnj'-akú árpa- 

 bogár, mely Európaszerte mint közömbös állat volt ismeretes, egy- 

 szeiTe csak hazánkban kártevőleg jelentkezett. Ezekre csak való- 

 szí nűleges magyarázatot adhatunk. ]Minden rovarnak, tehát a veres- 

 nyakú árpabogámak is. megvannak a maga természetes ellenségei,, 

 a melyek rendes körülmények között nem engedik túlsúlyra ver- 

 gődni. Ha valameh'- kártevőnek természetes ellenségeit valami baj 

 éri s ha egyéb tenyészviszonyai is kedvezően alakulnak, milyenek l- 

 az időjárás, talaj, növényzet (mint tápláléka) stb., akkor ez a kártevő 

 hatcilonn^a vergődik. A veresnyakú árpabogárnak természetes ellen- 

 ségeit is valami baj érhette annak idején, hogy egyszerre csak mint 

 hatalmas ellenségünk jelent meg. Mikor ilj^en esetek állnak be, vagyis 

 a mikor a természet egyensúlya valamilyen okból féh-ebilleut, követ- 

 kezik be annak szükségessége, hogy az ember maga iparkodjék is- 

 mét heh^reánítani az egyensúlyt azáltal, hogy a túlsúhTa vergődött 

 kártevőt irtsa I 



Az egyszer hatalomra vergődött faj azonban csak ritkán, vagy 

 csak óriási munka és küzdelem árán szorítható ismét vissza a ter- 

 mészet egyensúlyába. Ha természetes ellenségei egy idő múlva ismét 

 el is szaporodnak, az addigra már mhidenfelé elterjedt fajon, minden 

 vonalon egyszerre, már nem arathatnak teljes győzelmet s mindig- 

 megmarad egy vagy több töredékcsapata, mely azután az évek során 

 át — ha egyéb tenyészviszonyai is kedvezők — ismét elszaporodik 

 s ismét teljes erejében áll előttünk. És ebben vélem, ismétlem : ,. való- 

 színű" magyarázatát a veresnyakú árpabogár időszakonkinti meg- 

 jelenésének is. 



A mint az elmondottakból látható, a veresnj'akú árpabogár a 

 magyar mezőgazdaságTiak egy igen jelentékeny ellensége, a mellyel 

 nemcsak tudományos szempontból érdemes foglalkozni, hanem szük- 

 séges azért is. hogy ismerve életviszonyainak még legjelenték- 

 telenebbjét, életmódjának a legkisebb részletét is, felvehessük vele^ 

 szemben, mezőgazdasági érdekeink megvédése czéljál.iól. a küz- 

 delmei. 



Linné Károly a ,,Systema naturae" X. kiadásában a veres- 

 nyakú árpabogarat Chrysomela melano2)iis néven írta le és hazájának 

 Európát teszi. GmARo a bogár földrajzi elterjedéséül egész Európát, 

 azonkívül a Kaukázust, Szibériát, Algirt és a Kanári szigeteket em- 

 líti. Minket (?zeken kívül azonban méo: ^^ is érdekel, hoa'v liazánkon 



