115 



kívül mely országokban jelentkezett eddig s fordul elő a Jelenben 

 kártcvőleg '? 



Francziaországban Réaumur volt az első, a líi a bogarat ét? 

 életmódját írásban és képben ismertette. Utána Goureau 1861-beii 

 megjelent könyvében részletesebben ismertette a bogarat és életmód- 

 ját, azonban azzal a bevezetéssel, liogy „ámbár ez a kis rovar ke- 

 veset árt az árpának és zabnak", ezek levélzetét rágván, még sem 

 lesz érdektelen róla néhány szót vesztegetni, hadd legyenek tisztá- 

 ban a franezia gazdák, miféle rovarok azok a kis gömböl3áí, kissé 

 megnyúlt, nyálkás tömegek, miket május vége felé és júniusban 

 gyakran látnak a zab és árpa levelein. Később azt is mondja, hogy 

 „mivel ez a rovar kevés kárt tesz, felesleges az irtásával sokat baj- 

 lódni". Ugyanazt mondja Girard is nagy művében, melyben a veres- 

 nyakú árpabogár földrajzi elterjedésének határait megvonja. Elmondja, 

 hog}'' az árpán és a zabon él, de megállapítja, hogy kevés kárt okr)z. 

 Brocchi 1886-ban megjelent mezőgazdasági állattanában szintén azt 

 mondja, hogy a rovar sohasem okoz jelenteken}^ kárt. Berthelix a 

 Veronica sjncaia-ról gyűjtötte a ])Ogarat. A növén}^ alatt a földijei... 

 gubóban nymphát talált, melyet a Crioceris melanojya-éníúí vél. 



Más szerzők, mint pl. H. Góbin vagy L. Month.lot meg soiu 

 emlékeznek műveikben a mi bogarunkról, jeléül annak, hogy Fran- 

 cziaországban a veresnyakú árpabogár, mint mezőgazdasági kárte\'n. 

 nem jöhet figyelembe. 



Az angol szerzők közül Westwood írta le még 1849-ben » 

 „The Gardeners Chronicle" hasábjain egy kisebb czikkl)en a, ini Im- 

 garunkat és életmódját, utóbbit úgy, a hogy Oxford mellett alkalma. 

 volt uiegfigyelhetnie. Czikkéhez ábrát is mellékelt. Hi\'atkozik Curtis- 

 ra, a ki a kártevőt szintén már megfigyelte Dorsetshire-ben, Slier- 

 borne szomszédságában. 



Ma utána lapozunk CuRxis-nak 1860-ban megjelent vaskos mű- 

 vében, megtudjuk, hogy ő csakugyan még 1842-ben zabon találta Hr 

 bogarat és lárváit. Utóbbiakból sikerült neki a bogarat nevelnie is. 

 a miből meggyőződést nyert, hogy a nyálkás, csigaszerű rovarok a- 

 veresnyakú árpabogárnak — a hogyan ő mondja : Crioceris melanopa- 

 nak — a lárvái. A bogárról, melyet különben „zab-bogár"-nak (oat 

 beetle) nevez, még ezeket mondja : „nem ritka a gabonaföldelcen és 

 a gyékényen áprilisr közepétől szeptember végéig.' 



Igazi, jelentékeny mezőgazdasági kárról azonban egyilc sent 

 szól. Es a menn^áljen ezt a sok időbe kerülő, fárasztó s a mellett 

 sohasem teljesen megnyugtató könyvtári kutatások alapján megálla- 

 píthattam, nincsen olyan adat a későbbi irodalomban sem, a melylxil 

 arra lehetne következtetni, hogy a veresnyakú árpabogár Angliában. 

 mint Riezőgazdasági kártevő, nagyobb fontossággal bírna. 



