122 



esetleg többet is. Eg-y-egy levélen az összes peték száma 30 — 40 s 

 több is lehet. IJgy taj)asztaltam, hogy a hosszabb petesorok ritkáb- 

 bak s inkább a kisebb sorok : 5 — 6 petéből állók a gyakoribbak. 

 A peték a felsőbb és alsóbb leveleken egj'aránt találhatók. 



A lárva (2. kép B és C ; 3. kép A) teljesen kifejlődve mint- 

 egy T) mm. hosszú s 2 mm. vastag. Esetlen, pújjos alakú, közepén 

 túl a legmagasabl:> és legvastagabb, 12 testgyiírűvel és 9 pár lélegző- 

 réssel (nyilassal). A test nedves, nyálkás váladékkal fedett, úgy hogy 

 a lár\'a inkább egy piszokcsepphez mint rovarhoz hasonlít. 



A Lema-nem lárváira nézve ugyanis jellemző, hogy az alfol- 

 nyilás az utolsó testgyűrű -felső részén van és előre irányul, úgy 



A. 



Iá 





2. kép = A. a veresnyakú árpa- 'ő. kép = A. a veresnyakii árpabogár 

 bogár jDetesora, — JS. rágó lárvái lárvája, — ■ jK. bábja és C. a gubója 

 természetes nagyságban, — C a (jobboldalt felbontva) nagyítva s ter- 

 iárva oldalról tekintve s nagyítva. mészetes nagyságban. (Benczuk E. 

 (Benczúr E. rajza.) rajza.) 



hogy a sárszerű ürülék a lárvák hátára tolódik s egészen a fejig 

 azzal vannak befödve. Ennek tulajdonítandó a lárvák nyálkás, feke- 

 tés külseje, mely kiváló védelmül szolgál a nap heve, szárazság* és 

 a madarak ellen. Nyálkás külsejétől kajita a lárva nálunk népies 

 magj'-ar nevét is : árpacsig^a, nyálkás csiga, csupasz csiga, 



