kopasz csiga vagy meztelen xsiga.i A tulajdonképpeni lárva 

 csak akkor tűnik elő, hogyha előbb nyálkás takaróját pl. gabona- 

 levéllel lekaparjuk, vagy vízben vagy borszeszben megmossuk (3. 

 kép ^). Ekkor látjuk, hogy a teste ránczos. sárga színű; a feje 

 aránylag kicsi, fényes, sötétbarna, a csápok igen rö^-idek s három 

 ízből állanak mint az állkapocstapogatók : az ajaktapogatók két ízűek ; 

 mindkét oldalt 6 pontszem taláUiató.' Az előtör feketés színű, széles 

 sárga középvonallal és meUső szögletein egy lapos haránt bemélye- 

 déssel. A három torgyűrű keskeny és rövid, míg a többi kilencz 

 gyűrű ípotrohgyűrűk) szélesebb és vastagabb. A lárva három láb- 

 párral bír, a lábak rövidek, sárgásak, a karmok és ízületek barnák. 

 A has szélét fekete pontsor szegélyezi. 



A kifejlődött lárvák a .földbe vonulnak átalakulás czéljából s 

 sekélyen a föld színe alatt egy kis. mintegy 5 mm. hosszú, hosszú- 

 kás tojásdad gubót készítenek (3. kép C). 



A gubó mégszáradt nyálkából és hozzátapadt földszemecskék- 

 hől áU. Ha a gubót felszaldtjuk. meg-találjuk benne a bábot (2. kép B). 

 A báb fehéressárga színű, a szemek és rágok barnásak, a homlokon 

 szemölcsszerű kiemellcedések láthatók, az előtörőn pedig kisebb csa- 

 ltok tűnnek elő. A potrohgyűi^űk háti részén egy méh'ebb közéjD- 

 barázda vonul végig, az utolsó testgyűrűn pedig két fartüske lát- 

 ható, melyek barna színűek. A többi testrészek : fedőszárnyak, szár- 

 nyak, csápok, lábak, szájrészek is mind jól kivehetők, akár a kifej- 

 lődött bogáron. 



Új Pselaphida a Budai hegyekből. 



Irta : Csíki Eexö. 



Budapest környéke, daczára a régóta folyó kutatásoknak, mind- 

 untalan gazdagítja faunánkat valami újdonsággal. Ez alkalommal 

 egy új törpe bogarat óhajtok ismertetni, mehaiek fcKedezését Gurá- 

 xYi István m. kir. főerdőmérnök buzgalmának köszönhetjük. 



1 Hangsúlyozom: nem tévesztendő össze az igazi meztelen csigá- 

 val {Limax agrestis L.). Hogy a „meztelen csiga" elnevezés minő zavarra 

 adhat okot, arra szolgáljon például a következő eset: A ^Deutsche Land- 

 vrirtscliaftliche Presse"'' 1911. évi július 12-iki számában a kérdések rovatá- 

 ban egy magyar gazda t„F. in K.. Ungarn'"') védekezési tanácsot kért az 

 ú. n. ...meztelen csiga* („sogen. nackte Schnecke") ellen, mely zab- 

 jában foltokban jelentkezett. A lap július 15-iki és július 19-iki számában 

 összesen három felelet jelent meg s mind a valódi meztelen csiga ellen adott 

 tanácsot, holott biztos, hogy a kártevő a veresnyakú árpabogár lárvája volt ! 



