lőG 



(lásd a o — 5. képet). A levél hosszában kirágják a felső és az alsó 

 bőrkét (opidermist) és a levél belső szöveti résííét (parenchyiuet). 

 A rágott lyukak száma egy-egy levélen változik, néha sűrűn, egy- 

 más mellett, néha pedig ritkásan, egymástól nagyobb távolságokban 

 találhatók. Xémeh'ik levél szinte szálakra foszlik. Jól szembetűnik e 

 rág'ás, ha a levelet világosság felé fordítjuk. A bogár foltonkinti rá- 

 gását a 'vetésben a gyakorlott szem már messziről felismeri. Az ilyen 

 foltok szürkébbek s elütnek a környezet szép üde színétől. Minél 

 messzebbről szemléli az ember ezeket a foltokat, annál jobban tűnik 

 szembe ez a színbeli különbség. Ezt a kártételt azonban a vetés erő- 

 sebb mértékben nem érzi meg\ mert a levél épen maradt része ren- 

 desen végezheti a működését (assimilatio, stb.) s"a későbben hajtott 

 levelek helyrepótolják az esetleges veszteség>eket. A rágások mindig' 

 a vetés alsóbb levelein találhatók, mert a bogarak rajzásakor a ve- 

 tések még alacsonyak ; a növény további fejlődésében hajtott újabb 

 levelek a bogár támadásától mentesek maradnak, mert addigra a bo- 

 garak legnagyobb része már elrajzott. 



Ellenben lehetnek esetek, a mikor a bogár nagyon fiatal vetést 

 lep el. így 1912-ben, a mint már említettem, a gazdák a nedves, al- 

 kalmatlan' időjárás miatt a tavasziak vetésével megkéstek, mikor az- 

 után április közepétől kezdve állandó lett a szép időjárás, a bogár 

 is tömegesen jelentkezett. A vetés sok helyütt még- alig hogy kikelt, 

 mikor a bogár már jelentkezett, vagy még ki sem kelt akkorra a 

 késői elvetés folytán. Ennélfogva a bogár ez évben, néhol már éhezve, 

 a legzsengébb vetéseket lejote el, a melyek a kártételét is erősebben 

 megérezték. Ilyenkor ugj^anis az át- meg átrágott zsenge levelek 

 rendszerint letöniek s így elpusztulnak a növény számára. Ilyen je- 

 lenséget tapasztaltam laboratóriumi tenyésztéseimnél a lárváknál is. 

 a melyeket éppen kikelt árjjanövényekre eresztettem rá. A rágást a 

 zsenge levelek annyira meg^érezték, hogy rövid idő mnlva már her- 

 vadtán, a rágás helyén megtörve csüngtek alá, holott a legerősebb 

 lárvarágás esetén sem látható ilyen jelenség a fejlettebl) növények 

 levelein. 



A bogarak tehát tavasszal csapatokba gyülekeznek össze a 

 tavaszi vetésekben. A ^'ctésforgó nem zavarja őket, mert ha az új 

 vetésű árpa vagy zal:) távolabb esik a múlt évi hel.yétől, a bogarak 

 hamar megtalálják. Jól tudnak repülni s messzelílj távolság'okra is 

 elszállnak. Hányszor esik meg a gazdával, hogy egy-egy bogárcsa- 

 pat eltűnik másnapra szeme elől a vetéséből, csak a rágások emlé- 

 keztetnek rá s azutáii messze o heh'től megtalálja ismét ! 



Majd párosodnak a bogarak s következik a petelerakás. Mint- 

 egy két hét muh'a a bogarak megjelenése után már nagyobb szám- 

 iján lehet petéket találni. A bogarak nem párosodnak mindjárt a 



