158 



megjelenésük után, hanem előbb összegyülekeznek nagyobb csapa- 

 tokba s mint ih^enek többször is ■s^áltoztatják a helyüket, míg végre 

 megállapodnak. ICközben természetesen állandóan táplálkoznak. Es 

 valamint késhetik a bogár megjelenése az időjárás folytán, azon- 

 képpen nincsen állandó időponthoz kötve a bogarak párosodása és 

 a petelerakás sem. 1910-ben, a mikor tehát a bogarak korábban je- 

 lentkeztek, a párosodás és petelerakás, mely utóbbi a j^árosodást 

 mindjárt követi, szintén korábban volt megfigyelhető. 1911-ben és 

 1912-ben a bogár későbben jelentkezett. 1913-ban mint már említet- 

 tem, Csálatelepen április 7-én már látható volt a bogár. Április kö- 

 zepén beköszöntött a zord idő, mely a bogár fejlődésmenetét késlel- 

 tette. Mikor április 30- án ott jártam, a bogarak javában párosodtak, 

 petéket is már észrevehető számban, de lárvát csak néhánj^at leltem. 

 Az időjárástól függ tehát a bogár minden fontosabb életmozzanata, 

 miként a vetés növekedését is elsősorban az időjárás irányítja. 

 S minthogy a bogár élete a legszorosabb összefüggésben van a ta- 

 vaszi gabonafélék életével s az időjárás utóbbiakra is a legnagyobb 

 befolyással van, megrövidülést vagy valami végzetes életrendi zavart 

 a bogár nem szenvedhet. Fejlődése mindenkor biztosítva van, mert 

 ha kedvezőtlen az időjárás, akkor a gazdanövényei fejlődésében bi- 

 zonyos késlekedés következik be, ám ugyanilyen késlekedés tapasz- 

 talható akkor a bogár életében is s végeredményben : mire a növénj^ 

 befejezte életét, a bogár is már gondoskodott jövő nemzedékéről. 

 Csakis ha valami végzetes baj éri a növényt, pusztnl el vele együtt 

 a parazitája is, mint az 1863-iki nagy aszáty idején történt, a mit 

 már említettem a bogár hazai történetét tárgyaló fejezetben. 



A megtermékenyített nősténj^ek petéiket a levelekre és pedig 

 elsősorban a levél színének közepére hosszában, legszívesebben a 

 közéjjér tövi részén, gyöngyfűzérszerűleg rakják le. Mint a pete le- 

 írásakor már említettem, a középértől jobbra és balra is találhatók 

 petesorok, sőt néha a levelek fonákján is. Petéket ritkán lehet nag3^obb 

 számban találni a bogárrágta foltokon. Csak akkor találhatni nagyobb 

 számban petéket a bogárrágta helyen is, ha állandóan szeles, hűvö- 

 sebb idők járnak, a mikor tehát a bogár nem repülhet el máshova, 

 a mikor mintegy kényszerítve vannak a nősténj^ek tojástei-hüktől ott 

 helyben megszabadulni. Bizonj^os tervszerű gondoskodást látok én e 

 jelenségben: az ivadékot o\y heha^e telepítik a szülők, a hol sértet- 

 len, ép növények szolgálnak majd táplálékul s nem az általuk is 

 megrágott növényeket választják ki a jövendő nemzedék asztalául. 

 Rendszerint a tábla legbujább foltjait keresik fel petelerakás czéljá- 

 ból, a mint ezt számos esetben tapasztalhattam. 



A petékből az időjárás szerint egy hétre, va^gy később, kikel- 

 nek a piczin}^ nj^álkás lárvák, „a csigák". Ha az időjárás kedvező, 



