159 



<egy hét múlva kezdcldik a petéből való kikelés, ha ellenben kedve- 

 2Őtle]i az időjárás, ha esős, hűvös idők járnak, a lárvák kikelése 

 megkésik. Rendszerint május elején kezdenek a lárvák mutatkozni, 

 azután napról-napra egyre sűrűbben tűnnek fel, május közepén már 

 mindenütt tömegesen találhatók. A legutóbbi évben (1913) Csálatele- 

 pen május 16-án a lárvák már nemcsak hogy kikeltek, hanem elég 

 szép fejlődést is mutattak már. Ha a bogár megjelenése késik, ter- 

 mészetesen a lárvák is később kezdenek jelentkezni, mint pl. 1912- 

 ben, mikor nagyobb számban csak május 20-ika körül kezdtek fel- 

 tűnni. A kis lárvák mindjárt kikelésük helyén, az árpa- vagy zab- 

 levélen megkezdik a rágásaikat. A lárvák rágása szintén csilíszerű, 

 mint a bogaraké, csakhogy a lárvák nem lyukasztják át a levelet, 

 mint a bogarak. Az alsó ya.gy felső bőrkét (epidermist) és a levél 

 belső (paranchym) szövetét lerágják, de meghagyják a túloldali bőr- 

 két (epidermist). Ez a megmaradt rész chloropliyllt nem tartalmaz- 

 ván, fehér színl)en fog mutatkozni. A levél alakja megmarad, de 

 liártyaszerű lesz. A hosszanti levélereket nem bántják a lárvák, ezek 

 megmaradnak, ellenben a közöttük levő részt lerágják. A fehér csí- 

 kok a levél hosszában futnak le s nagyságuk, számuk változik. 

 Rendszerint azonban összefolynak oldalt e csíkok s így a levél 

 kiseblj-nagyoljb foltokban lesz megfosztva a zöldjétől (lásd az 5. képet). 

 Erősen fertőzött vetésben megesik, hog}- az egész levél elfehéredik 

 s így a vetés fertőzött foltja fehér színével már messziről szembe- 

 tűnik. E tulajdoiisága révén nevezte el Sajó a Lema vielanojms L.-t 

 vetésfehérítő bogárnak.^ A levél megfosztatván belső zöld (chlorophyll-) 

 tartalmú részeitől, nem fejtheti ki azokat a fontos életműködéseket, 

 a nnket rendes viszonyok között kifejt s a miknek hiánya folytán a 

 növény csak gyengén, satnj^án fejlődik. A végeredménj^ joedig az, 

 hogy a gyengén fejlődött növény csak gyenge termést ad. 



Minthogy a bogár is foltonkint mutatkozott s foltonkint rakta 

 le a petéit, a lárvák rágása is foltokban mutatkozik. A lárvák növe- 

 kedtével a folt is nagyobbodik, mert a lárvák átmásznak a szomszé- 

 dos növényekre. E foltok nagj^sága is különböző, néha csak néhány 

 négyzetöl terjedelműek, néha pedig fél kat. holdn}^ terjedelmet is 

 elérnek. Holdszámra, illetőleg tábla számra, a lárva ritkán mutatko- 

 zik. Ekkor már óriási fertőzésről van szó s nagy a baj. A^olt alkal- 

 mam ilj'-en fertőzést is látnom. Néha megesik, hogy két folt szom- 

 ■szédos s később e két folt egjd^eolvad. Az ilj^en fehér folt nemcsak 

 színéiben tér el a zöld körm'ezetétől, hanem a níivénj-ek fejletlensé- 



1 A Rovartani Állomás nem nevezi vetésfehéjí'őnek, mert a vetés 

 megfehéredésőt okozhatja más körülmény is, nemcsak a L. melanopus és 

 iichenis. hanem más rovar és élősködő gomba, sokszor az időjárás is (pl. a dér). 



