162 



vetést lekaszálunk s zölden adjuk a marha elé, ez nem eszi, undo- 

 rodik tőle. 



A lárvák mintegy 4 hét alatt teljes kifejlődésüket elérvén, a 

 földbe ^'onulnak átalakulás czéljából. Rendes időjárás mellett május 

 végén s még inkább június elején kezdenek a lárvák eltünedezni. 

 jSIidőn 1913. június 5-én Csálatelepen jártam, a lárvák legnagyobb 

 része már ig-en fejlett volt, közel állott a teljes kifejlődéshez. Tenyész- 

 tési kísérleteimnél is június 4 — o-én kezdett a számuk megfogyat- 

 kozni, míg június 8-án az utolsó lárva is eltűnt az árpámról. Azon- 

 ban, miként a bogarak tavaszi megjelenése, a petélí lerakása és a 

 lárvák kikelése nem történik szabályosan, egyidőben, azonképpen a 

 lárvák eltűnése, földbevonulása sem egyenletes. Fokozatosan, előbb 

 a legkorábban kikelt lárvák, majd a későbben kikeltek tűnnek el 

 szemeink elől. Már félig kifejlődött lárvákat talál az ember, nndőn a 

 peték egy része még ki sem kelt, sőt még itt-ott párosodó bogara- 

 kat is lehet látni. 1913-ban május 19-én Csálatelepen a zabban a 

 lárvák már szép fejlődést mutattak, míg ugyanakkor az árpáiban a 

 peték legnagyobb része még ki sem kelt. A legszembetűnőbb kü- 

 lönbségeket láttam 1911-ben Világoson május 27-én. Láttam ekkor 

 még — bár csak kevés számban — párosodó bogarakat, petéket, 

 továbbá apró, nemrég kikelt és már igen előrehaladott fejlődésben 

 levő lárvákat. Május hónap közepén túl rendszerint mindenféle fej- 

 lődésalakot lehet látni. Június elején kezd a lárvák száma meg- 

 fogyatkozni s június vége felé már ritkaságszámba megy egy-egy 

 elkésett lárva. Lovassy 1892-ben Keszthelyen június 29-én látta az 

 utolsó lárvát. 



Eddig mindig csak az árpáról és zabról beszéltem, mint a ve- 

 resnj^akú árpabogár gazdanövényeiről. A taj^asztalatok szerint a ve- 

 resnyakú árpabogár elsősorban a tavaszi gabonának : az árpának és 

 zabnak kártevője. A mi egyébként életmódjából könnj^en meg is- 

 magyarázható. Úgy a bogárnak, mint még inkább a lárvának meg- 

 felelőbb táplálék a fiatalabb fejlődésű árpa és zab, mint az őszi búza, 

 vagy rozs. Azonkívül a tavaszi gabonafélék érése és így aratása is 

 későbben történik, tehát a kártevő fejlődése is inkább biztosítva van 

 a tavasziakon, mint az őszi gabonákon. Frissebb, zsengébb táplálék, 

 hosszabb tenyészidő : ez kell a mi bogarunknak. Ezért ha Magyar- 

 országon nagyobb mértékben termesztenék a tavaszi búzát, ezt is 

 éppúgy ellepné a bogár, mint az árpát és zabot. A bogár külföldi 

 történetének ismertetésénél megemlítettem az orosz adatokat is. a 

 melyekből megtudható, hogy Oroszországban épúgy bántja a tava- 

 szi búzát is, nihit az árpát és zabot. 



Yainiak azonban esetek, bár kivételesen, midőn az őszi gabo- 

 nát is megtámadja a rovar. 1892-ben a verseczi járásban egész búza- 



