16í^ 



kelése és fejlődése is. E tekintetben tehát a bog-árt baj nem érheti. 

 Ellenben ha alckor következnek be a hűvös, esős, szeles idők. a 

 mikor a petéit már lerakta, vagy a mikor a petékből a lárvák es^y 

 része már kikelt, a fejlődésmenete késést szenved. Bebizonjnűt tény 

 az is, hiszen saját szememmel is láttam, hogy a zord időjárás nem- 

 csak hogy a lárvák kifejlődésére hátráltató hatással van. hanem a 

 lárvák egy részét — bár kisebb o/o-át — meg is öh. De nem ebben 

 rejlik az időjárásból származó haszon, hanem abban, hogy a fejlő- 

 désükben megkésett lárvák az addigra erőteljesebb fejlődésíi gabo- 

 nában nem tehetnek aklcora szemmellátható kárt, mint a fiatalabb 

 ! L^jlődésű gabonában. ]!sli]iden kártevőnél így vaií ez. Ha a növénj-ek 

 egészségesek, szépen fejlődnek, a kártevő támadását jobban állják, 

 részben ki is heverik. A magyar gazda ilyenkor azt szokta mondani- 

 hogy a vetés „Idnőtt a kártevő foga alól''. S a míg az esős idő, ha 

 egyébként nem nagyon hűvös, a lárvákat fejlődésükben hátráltatja, 

 adüiii- a vetés növekedését uo-vanalíkor elősegíti s az ilven vetés méo- 

 kielégítő termést is adhat. A kártevő nem bírja ehyomni. Azonban 

 az időjárás csak arra az egy évre érezteti a kedvező hatását. Mert 

 i kártevő nem pusztul el, Idfejlődik rendesen s a jiivő évben ismét 

 íenyogetőleg jelentkezik. Téves vohia azt hinni, hogy az esős idők 

 — mert ilj^en években a Icártétele nem tűnik annyira szembe — a 

 kártevő kipusztulását idézik elő. Hiszen lia ez állana, akkorliz ntóljl)i. 

 tavaszkor nagyon is esős, esztendők után ma már alig volna bajunk 

 a veresnj'akú árpabogárral ! Pedig, miként a tapasztalat mutatja. 

 é\TŐl-évre növekecük a fertőzött terület nagj'sága. Az időjárás nem 

 pusztítja el a rovart, csak segítségünla-e. lehet anu^'ibau, a menny i- 

 l:en a növényieket erősebi), gyorsabb fejlődésre bírja s így azolc a 

 kártevő támadását könm'ebbeu viselhetik el. 



Vamiak azonban a veresnyakú árpabogárnak természetes ellen- 

 ségei is, mel^^ek, kedvező elszaporodásuk esetén, sorait erősen meg- 

 tizedelik. E téren személyes tapasztalataink még hiányosak, amit 

 egyébként ez ellenségek rejtett életmódja, titkos működése, kicsiny 

 volta, a tenjészetüldiöz kedvező tényezők hiányos ismerete eléggé 

 ment. Pedig csodás A-ilág ez, nagyszerű harcz folyik itt. heves küz- 

 delem a létért ! A fürkészdarazsak (Iclineumonidae, Bmconidae, 

 CJialcididae) ezernyi faja, valamüit a hasznos legyek [Tacliinidae. 

 Asilidae, SyypTiidae), melyek a rovarok petéit, lárváit, bábjait pusz- 

 títják, azok testéből táplálkozva fejlődnek ki, vagy magát a Irifejlő- 

 dött rovart támadják meg és falják fel, továbbá parányi spórás vég- 

 lények, élősdi gombák és mikrobák, melyek járványos betegségeket 

 okoznak, — mind résztvesznek e hatalmas küzdelemben, pusztítják 

 a különféle kártevők milHóit s így a gazdának jóltevő barátai. De 

 éppen azért, mert titokban, minden zaj nélkül. emlDcri szemünk elől 



