kikutatásától keveset reniéhéii, a kirándulást g-azdaság-i és termé- 

 szetrajzi búvárkodásra használták föl és (isszegyiijtötték az állat- és 

 növényvilág' érdekes jelenségeit. 



A két tudós Budát 1782. évi jnnius 17-éni hagyta el. ltjuk 

 Promontor, Tettény, Hansabég és Ercsin át Földvárra vezetett, a 

 honnan a Teucrium Laxmanni-t írják le és képben is bemutatják. 

 Estefelé egy nagy túzokot íigveltek meg, melv magát mauvakkal. 

 növényekkel és apró állatokkal tcimte meg. Az út toválib Xádasdon 

 keresztül Pécsre vezetett, a hol a Mecsek növény- és állat^'ilágának 

 kutatását el nem jnulaszthatták. Június 20-án jiiár az Eszék melletti 

 Csepin-ra érkeznek, miután Siklósról a Harsánya liegyet látogatták 

 meg és Dárdán meg Béllyén keresztül jutottak oda. Eszéken három 

 napot töltöttek An.\MüviCH János Kapistrán szíves vendéglátása foly- 

 tán. A házigazdát azért említem, mert a mint látni fogjuk, egy bo- 

 garat az ő tiszteletére neveztek el {Melo'ides Adamovichianá). Itteni 

 tartózkodásuk alkalmat adott a szerzőknek, hogy a vidéket alajiosan 

 szemügyre vegyék és az állat- és növényvilág'ot összegjáijtsék. A vi- 

 zek tömege, melyek a várat körülveszik, hasonló azokhoz, a melyek 

 Kolozsvár erődítvén3'ei körül vannak. Jellemző ennélfogva eiuiek a 

 vidclaiek állat- és növénj^világa, melj'^eknek rövid leírását is adják. 

 A sok víziniadár közül a II. táblán képben is bemutatott Ardea 

 ohscura- és a III. táblán Ijemutatott Charadrius illyricus^ i'ij fajokat 

 akarom említeni, de leírnak más új vagy az eddig- ismeretesektől 

 kissé eltérő fajokat is. A Csepin és Ten^^e közötti út melletti erdő- 

 ben a Fraxinus ormis-oii nagv mennyiségben fordult elő a Meloe' 

 vesicaioria (most Lytia). De gazdag ez a vidék más rovarokban is, 

 így felsorolnak mintegy 80 bogarat, 3 kabóczát és 20 lepkét, kíizöt- 

 tük sok új fajjal és ismertetik a CurcuUo panqüecticus (mosv Lixus) 

 előfordulását, illetőleg fejlődését a Pliellandriam aquaticiim-hí\n. 



J'Zgy napi, de hosszú utazás után június 24-én értek Pozsegába. 

 A Verőcze megj'én át vezető út rövid leírása után, ennek a vár(js- 

 nak, illetőleg- az egész vidéknek természetrajzi jellemzését adják. 

 Az út ügy a síkságon mint majd a hegyekben régi erdőkön, töl- 

 gyeseken vezetett át. Pozsega vidékét hegyek határolják, inelyek 

 részben Horvátországtól, részben A^erőcze meg3^étől választják el. a 

 ..(•am])us Poseganus" déli határában pedig Brod és Gradiska fekszik. 

 Pozsega vidékét orografiai viszonyai ala]iján egy felső (proeessus 



í A szerzők „XV. Kalendas Julias"-t irnak, de valószínűleg ,.XV. ante 

 Kalcudas Julias"-t értenek, a mi megfelelne a kötet czímlapján megjelölt 

 időnek is. 



2 Mostan használatos neveik : Xycticorax nyctieora L. 17G6 és Oedicne- 

 )»ns oedicnetnus L. 1766. 



