19 



elleiiséo' és \'eszodeleni fenyeo-eti s ez a veszedelem annál nagyobl). 

 mennél avatatlanabb az, a kinek kezébe a gabona és a liszt került. 

 Az elmiilt esős nyá:r. sajnos, nem kedvezett az aratásnak s ennek 

 következménye volt. liogv a gazda nem szállíthatott mindig' és min- 

 denütt a molnárnak jó és kifogástalan minőségű száraz gabonát s 

 az il_yen gabonának a lisztje soha sem az, mint ama gabonáé, a me- 

 lyet a mi áldott meleg nyarunk és rögünk rendesen érlel ! 



Hogy felsoroljam rendre mindama veszedelmet, a meh' az el- 

 tett gabonát és a lisztet fenyegeti, az lehetetlen: be kell érnem ez- 

 nttal néhány főbb figyelmeztetéssel. 



Az eltett gabona, leg^^en az akár búza, akár rozs vagy más 

 kenyérnek yaló mag. első veszedelme a gabonazsizsik s a a-a- 

 bon a moly. A ki a raktározott gabonának foglalkozásszerűen viseli 

 gondját, az tudja, hogy ezek milyen kártevők, de a kinek valóban 

 csak eltett kevés gabonáról kell gondoskodnia, az nem seiti, hosry 

 — nem említve a többi ga1)0]iaellenséget — már ez a két rovar is 

 mennyi bajt okozhat. Mind a gabonazsizsik, mind a gabonamoly ma 

 igen gyakori, mert a sok, rossz helj're dugott, rejtett, rosszul gon- 

 dozott gabona nemcsak egy éve szaporította el ezt az ellenséget, 

 hanem gondoskodik is róluk, hogy újabb, tíibb, kedvezőbb tenj^észő 

 lielyet találjanak. }sía nincsen sok munkás, hogy a nagj'obb mag- 

 tárainkban rendet, tisztaságot tartson ; a szállításhoz való gabonás 

 zsák. a hoo-y iön, akként mea^v tovább is, viszi a zsizsiket, a molv- 

 hernyót, oda, a hol talán még nincs. Vasúti szállító eszközeink ama 

 tisztasága, a mely a háború előtt éppen e zsizsik dolgában majdnem 

 mindenütt példás volt, ma nem érhető el, mert sok gabonaszállító 

 kocsi folyton és messze úton van, ritkán takarítható, mert alapos 

 takarítás czéljából nem vonható ki a forg-alomból. A takarító sze- 

 mélyzet is kevés. Még nagyobb baj, hog\^ a ki meg'vette a neki ki- 

 járó búzát, az nem tudja, hol tartsa. Levegőtől nem járt, szűk, gyak- 

 ran nedves és nem mindig tiszta, idegben szagtól nem mentes helyre 

 sokszor zsákostul rejti a gabonáját, a mely talán már feladáskor akár 

 zsizsikes, vagy molvos, akár nem eléggé száraz lehetett. Az ilven 

 kenyérmag megdohosodik, megpenészedik s a zsizsik, meg a moh'' 

 tönkre őrli, ámbár az ilven a^abona már akkor is oda volt, a mikor 

 a dohosság erőt vett rajta. 



A kinek tehát gabonája van. az jól teszi, ha mennél gj^akrab- 

 ban utána néz, vájjon száraz-e az, nem meleg-e, nem dohos-büzös-e, 

 7iincs-e benne zsizsik, mea; molvhernyó, avagy már rágott szem is V 

 Ha nincsen baj, tarthatja azt továbbra is száraz, leyegős heh'en 

 zsákban, de nem árt. sőt szükséges is, ha azt 2 — 3 hónapi időközök- 

 ben — kivált nyáron — meg-megrostálja. Ha nedves, szárítsa Id ; 

 Jia valami kezdődő idegen, szokatlan szagot érez rajta s nem bizo- 



