25 



iiiot kell lordítaiii ari-a is. hi)ixy az ilyoii későhl:) jeleutlcezn ra/iuk se 

 maradjanak liák'tzatlanul. Vrár ilyen nieg'késések és koráJjban jelent- 

 kezések minden évhen előfoi'didnak, mégis a bog'arak zöme rend- 

 szerint egyidőben jelenik meg'. A korál.'bi és későbbi csa})atokka.l 

 könnyebben birkózliatnnk meg. 



Minden csapat hálózó ember ntán — a kik egymásután, ka- 

 szások módjára követik egymást — egy ember jár egy harmadnyira 

 vízzel megtöltött edénnyel, melynek tetején vékony petróleum-, vagy 

 olajréteg úszik s ebbe h'iltik időnkint a munkások az összefogott 

 bogarakat. A bogarak itt csakhamar megfulladnak s mikor az edény 

 már meglehetősen tele van booYirral. egv luélvebb gödörbe hánviák 

 s leföldelik, vagy a trágyalébe öntik ki azokat. Gondosan keresztül- 

 vitt hálózás úgyszólván teljesen elejét veszi a fenyegető veszélyjiek. 

 Az eddigi tapasztalatok szerint ott, a hol a hálózást pontosan vég- 

 zik, semmi kár sem tapasztalható. A gondosan és szakszerűen végre- 

 hajtott hálózás igen sok esetben teljes sikerre vezethet, mert a mi 

 Icevés bogár elmarad, vagv elkerüli íigvelmünket, nagvobb kárt nem 

 fog okozni lár-\'akoráljan. Ha pedig itt-ott mégis akadnánk egv-eü'y 

 számottevő foltra, a később ismertetendő permetezéssel, mint pótló 

 eljárással, megmenthetjük ezeket a foltokat is. 



B) Védekezés vegyi szerekkel. 



.Régebl)en kísérletek történtek a megtámadott vetésnek mész- 

 hamuval, mészporral, hamuval, trágyagipszporral és naftalinnal való 

 behintésével. A mészhamuval beszórt vetésben a pusztidás alább 

 szállt, a vetés (zal)) valameh^est helyrejön, de gyenge termést ad. 

 Sikerrel járt az a kísérlet is, hogy este, a mikor erős .harmat van, 

 szórtak apróra t(jrt oltatlan meszet, jól sűri^ien, a fertőzött foltokra.. 

 Ez a mészpor az éjjeli nedvesség által „forrásba" jővén, a lárvákat 

 elpusztítja. Siker nélkül próbálkoztak trágyagijoszpor szétszórásával. 



IjOvassv lS!)2-l)en Keszthelyen nagyobb szabású kísérletet vé- 

 gezett a veresnj^akú árpabogár lárvái ellen. Az addig ajáiilott sze- 

 reket mhid kipróbálta s így ezek közéitt az oltatlan mészport, 

 hamut és naftalint is. ílárom egyenletesen ellepett területet, 

 Ivülön-kük'in mindegyiket, utóbbi szerekkel gondosan behintetett, 

 azonban sem a mészpor, sem a hamu, sem a naftalin nem ölte meg 

 a lárvákat. 



A mészport a meztelen csigák (Liiiiax agresUs L.j ellen szok- 

 ták használni gazdáink. A mész a csigák nedves váladékát magába 

 szívja s így azokat újal)b nedvelválasztásra készteti. Ez a nedveivá- 

 lasztás bőséges, mert a csiga így akar védekezni. Alikor azután ké- 

 sőbb ebből az összefüggő nyálkás takaróból kilép s ismét mészpor- 

 ral érintkezik, már nincs ereje, hogy rövid idő mnlva újabb váladé- 



