38 



tározöttan fel lehet ismerni s végül teljesen redukált torszelvényei 

 egy eg-ységes tokot alkotnak. Ezzel szemben a bolhának feje kevésbé 

 mozgatható, csápjai homonom ízeltségűek s nem a szem alatt, ha- 

 nem a szem mögíitt ülnek, tora pedig három önálló, szabadon moz- 

 gatható szelvényből vau üsszetéve. WAXL)f)LT.ECK' azonban a PuUciphora 

 lárváját is vizsgálta s azt találta, hogy ez a bolha lárvájától szintén 

 különbözik, mert az orthoraph bolha-lárva stigmái csak az elutoron 

 maradnak meg, a kíizép- és utótoron elvesztek, a cycloraph lég}'- 

 lárvák ellenben am])hipneusta typus szerint \-annak alkotva, mert 

 legtöbbnyire csak a test elülső és hátsó végén viselnek stigmákat. 

 Wandolleck mindezekkel nem a Puhcidák és Dipterák közötti 

 alaktani rokonság létezését akarja kétségbe vonni, hanem sokkal 

 inkább a Pitliciphora bolhalcrmészetét, mert értekezése végén maga 

 is megmondja, hog}^ noha a Fulicipliora szervezetében nem sikerült 

 felfedezni a régóta keresett „Missing link"-et, az Aphanipterákat 

 ezentúl is a Dipterák mellé lehet sorolni. A búvárok nagyjában 

 WandolleCk nézetében osztozkodtak, ettől kezdve azonban a legyek 

 és bolhák száj szerven lek összehasonlító anatómiájával is kezdtek 

 foglalkozni. Erre is a ÜAHL-féle elmélet adott okot. Dahl ugyanis 

 azt állította, hog}^ a legyekre annyira jellemző belső ajak, a hyj^o- 

 pharjaix, a bolháknál is megvan s hogy a bolhák szúrásának me- 

 chanizmusában a felső ajak is részt vesz. Ezzel azonban Dahl épen 

 a Ijolhák és leg^^'ek azonos alkotású szájszervére akart rámutatni, 

 minthogy tudvalevően a leg^'^ek szívó szájrészeiben szintén a felső 

 ajak szerepel. Dahl vizsgálatait ismét ellenőrizték, ezúttal azonban 

 nem Wandolleck, hanem Kraepelin és Heymons. Kutatásaik ered- 

 ményét abban foglalták össze, hogy a legyek és bolhák szájszervei 

 nem egészen homológok, mert a bolháknál határozottan a felső áll- 

 kapocs vesz részt a szúrás alkalmával s a felső ajaknak ugyanilyen 

 szerepéről szó sem lehet. JTeymons^ arra is rámutatott, hogy a bol- 

 háknál nincs jelen a hypopharynx s az a khitinszerv, melyet Dahl 

 annak tekintett, voltaképen az epipharynx-nak felel meg. (1. rajz.) 

 Heymons és Kraepelin vizsgálatai mindenesetre kétségbevonhatatlan 

 tén^^eket szolgáltatnak, ^'iszönt azonban nem tudjuk megérteni azt, 

 hogyha a felső ajkak egyáltalában nem \'oltak szívó szájrészek, mért 

 alakultak át mégis tüskés, hegyes khitinszervekké ? Ennek minden- 

 esetre fontos oka van s ez nem lehet más, mint az, hogy a felső 

 ajak kezdetben valóban részt vett a szúrás mechanizmusában s csak 

 akkor vesztette cl ezt a szerepét, midőn aközben a felső állkapcsok 

 mindjobban kifejlődtek és átvették a felső ajak működését. Ez annál 



1 Die .systematische Stellung dor Puliciden. (Zool. Anz. 1899. p. 

 223—240.) 



