40 



jében keresték ca bolhák őseit.i Feltevésüket arra alapítják, hogy a 

 bolhák és a bogarak csáj)jai egymással feltűnően megeg^-eznek s 

 hogy a bolhák csápja is 11 tagú, mint a bogaraké, mert a bnnkólz, 

 metynek tagoltsága az entomologusok figyelmét eddig kikerülte, 

 voltaképen 9 ízből van összetéve. Brauer szerint azonban a hód 

 bogárélősdije, a Platypsyllus castoris Krrs. is a bolhákra emlékeztet s 

 talán a bolhák ősének is tekinthető. A szerző azonkívül még a vég- 

 tagokra, az ivarszelvényekre vonatkozó s a fejlődésben megnjalvá- 

 niiló hasonlóságokról szól, de ezekkel oly jelentéktelen érveket szol- 

 gáltat, mel3^eket egy ilyen nehéz származástani kérdés eldöntésénél 

 egyáltalában nem lehet mérlegre vetni. S ugyanez vonatkozik arra 

 is, melyet a szerző a csápokról mond. Hogy a csápok szerkezetének 

 mily csekély alaktani jelentősége van, azt legjobban az entomologu- 

 sok tudják, amikor sokféle rovarcsápot vizsgálnak s hasonlítanak 

 egymással össze. Il^^enkor kiderül, hogy a csápok ízei számra nézve 

 gyakran . egy és ugyanazon fajnál is variálnak s hogy ugyanolyan, 

 vagy legalább is hasonló alkatú csáptypusok egymástól távol álló 

 rovarcsoportoknál is megismétlődnek. Vájjon lehet-e ebből az illető 

 rovarcsoportok szervezeti rokonságára következtetni ? Mindenesetre 

 nem s aki ezt megkíséreli, az ugyanolyan hibát fog elkövetni, mint 

 az, a ki pl. a rovarokat a csápok, vagy a csigákat a héj alakja sze- 

 rint akarná osztályozni. ]SIi ilyenkor többnyire megfeledkezünk egy 

 fontos jelenségről, melyet konvergentia-törvénynek neveznek. Éz pe- 

 dig kimondja azt, hogy különböző, a rendszerben egymástól távol 

 álló szervezetek, vagy ■ azoknak különféle s egymással nem homológ 

 szervei is hasonló alakra tehetnek szert, ha hosszabb ideig ugyan- 

 egy működést végeznek. Ez vonatkozik a csápokra is. A csáj^ok 

 tudvalevően nemcsak tapintó, hanem ízlö, sőt részben szaglószervek 

 is lehetnek s egykor valószínűleg egyéb élettani működések (moz- 

 gás stb.j végzésére is voltak hivatva. Pia tehát lehetséges az, hogy 

 a csápok egymástól a rendszerben távol álló rovaroknál is ugyan- 

 azon élettani feladatokat végeik s ennek megfelelően alakulnak to- 

 vább, akkor igen érthető, hogy a. bogarak bizonyos csoportjánál és 

 a bolháknál legelőszfir a csápok fognak közös alakbeli sajátságokra 

 • szert tenni, anéllvül, hog}' ebből az illető rovaroknak alaktani rokon- 

 ságára is lehetne következtetni. 



Ezek után pedig áttérhetihik arra, amit Ki.apálek mond a bol- 

 liák eredetéről. Hogy az eddig felsorolt elméletek egyikét sem tartja 

 kielégítőnek, az kitűnik értekezéséből. Énnek elején mindjárt a 

 Kraepelin és HEVMONS-féle vizsgálatok eredményére utal, melyek 



1 Sur la position des Pulicides dans le systemo. (Rev. Russ, Ent, IV. 

 1904. p. 'J77— 288). 



