41 



Dahl, elméletét meg-czáfolják, ezek után pedig rátér a Neuropterák 

 és Suctoriák összehasonlító alaktani vizsgálatára. Eddig senki sem 

 keresett összefüggést a reczésszárnyúak és bolhák szervezete között. 

 Az előbbieket ősrégi szervezeteknek ismerjük, melyeknek ősalakjai 

 nem állhattak távol az ősrovaroktól, a Palaeodictyop tóráktól, a bol- 

 hák ellenben bizonyos tekintetben magasan diiferentiálódott rovarok, 

 melyeknek legelső nyomaival csak a harmadkor végén találkozunk. 



O O 1^^ 



'2. rajz. — 'Egy Panorpa szájszerve, — i = a fej felülről, 5 = felső áll- 

 kapocs, 5 = a fej hátulról, c = cardo, ca = canalis mentalis, cl = fejpaizs, 

 1 = felső ajak, m = áll, mcl = felső állkaiDocs, pgr = palpigor, jjZ = ajak- 

 tapogató, pm = alsó állkapcsi tapogató. A csőrt az állkapocsnak az alsó 

 ajakkal összefüggő középső része, a két nyíl (stipes) alkotja, melyek két- 

 oldalt feltüremlenek és a canalis mentálist zárják magukba. 



A bolháknak ezenfelül szívószájszerveik varinak, a Neuropterák száj- 

 részei ellenben erős rágóeszközök. A Panorpáknál ugyan a felső ajak 

 a többi reczésszárnyú rovartól eltérően egy hosszú, heg3''es csőalakú 

 szívólemezzé fejlődött (2. rajz), de azért a felső állkapcsok még meg 

 vannak s csak az alsó állkapcsokon indul fejlődésnek az a fésűbe- 



