42 



rendezés, melj^et suk szívószájú rovarnál látunk, tehát még- eme ősi 

 Neuropteráknak szájszervei is, mel^^ek némelyek szerint átmenetet 

 alkotnak a sziv(3rovarokéhoz, kétségtelenül harapásra vannalv beren- 

 dezve. Mért keressük hát akkor a bolhák őseit a reczésszárnvúak- 

 ban ? Erre Klapálek válaszol, a kit föltevésére a szájszerAck és sz 

 i\'arszel vények homologiája vezetett. A Neüro])teráknál ugyan hiány- 

 zik a csatornaszerüen kivájt epipharjaix, a rágok is r()videk s az 

 alsó állkapcsoknak még meg vannak karél^'aik, de szerinte a lielső 

 karély (lobus) már a bolhák megfelelő lemezéhez hasonlít s a liy- 

 popharynx egy rövid redőszerű képletté redukálódott. Ug-yancsak 

 reduktionak van alávetve a Neuropterák alsó ajka is, mely páros 

 lemezek helyett egy lapátszerű függelékben maradt fenn. Klapálek 

 szerint épen ez a redukti© a fontos s a parazita életmóddal hozható 

 okozati összefüggésbe. Szerinte csakis ennek következtében nyúltak 

 meg a rágok és az epipharynx, míg az alsó állkapcsok külső karc- 

 lyai s az alsó áják elsatnyultak, melyből aztán már könnyen clőáll- 

 hatott a Suctoriák szájszervének sajátságos typusa. 



Azután Klapálek a bolhák torszelvén3^einek egyöntetíi kifejlő- 

 déséről beszél s azt mondja, hogy a bolhák szabad előtoruk és tor- 

 szelvénj^eik laza összefüggése tekintetében is a reczésszárnyúakra 

 emlékeztetnek. Nehéz volna egvelőre eldíinteni, hogv a torszelvénvek 

 szabad összefüggésének van-e alaktani jelentősége. Ha. van, akkora 

 bolhák torszelvényeit első sorban a fiatal termesz- és csotánlárvák 

 torával kellene összehasonlítani. Ezeknek torszelvénj'-eik ugyanis 

 szintén szabadon mozgathatók, a mi kétségkívül ősi szervezeti vonás. 

 A Neuropteráknál azonban a három torrészlet hasonló kiféjlődésé^'el 

 már sokkal kisebb mértékben találkozunk. A Sialisoknál ugyan "az 

 előtör nem olvad bele a középtorba, de a Panorpáknál a torszelvé- 

 nyek már meglehetős szorosan függnek össze egymással, a Hemero- 

 hiclae, Chrysopidae, Myrmelconidae, TiapUididae családba tartozó alakok- 

 nál pedig a torszelvények már összeforrtak s igy nem beszélhetünk 

 azok szabad mozgásáról, föltéve, ha ez alatt a három tortájék- külön . 

 mozgási tehetségét értjük. 



Krdekesebb szervezeti párhuzamokat ismert fel Klapálek a 

 bolhák és5 reczésszárnyúak ivarszelvényeiben. Nem bocsátkozhatok 

 részletesen ezeknek ismertetésébe, csak a potroh utolsó szelvényei- 

 nek szerkezetéről akarok egyet-mást elmondani. Kí.apálek szerint a 

 reczésszárnyúak és a bolhák potrohszelvén^^ei feltűnően megegyezőké 

 A reczésszárnyúaknál a 0. potroh szelvény egy rövid subgenitalis le- 

 mezzé van kihúzva, a 10. szelvén}^ a hastájon kettéosztott s legtöbb- 

 nyíre fogószervelíké alakult. A bolháknál a í). lemez szintén ivar- 

 alatti lemezt alkot,' a. 10. szelvény "pedig a. 0.-be mél3'en lie van 

 ágyazva, de n vfMitrális oldalon szintén bemetszett s két khitinszerű 



