iiek, további melanizmus folytán újabb aberratiókat képeznek, mint 

 az ab. ohsoleia Röb. és concolor Röb. . 



Ezek felsorolása után hajózzunk át képzeletben Amerikába és 

 foglalkozzunk néhány porczig az ottani Pieris napi-víil. Földrajzi el- 

 terjedéséről már szólottam, azért áttérek első sorban alaki változa- 

 taira. A törzsalak Amerikában is a II., azaz nyári ivadék, mely a 

 nálunk előforduló törzsalaktól alig mutat eltérést ; feltihiő azonban, 

 hogy Amerikában az első ivadék teljesen rajznélküli fehér és hátsó 

 szárnyainak fonákján a jellegzetes sötét szemcsézet hiányzik. Ezt az 

 első ivadékot ab. oleracia HARRis-nak nevezzük, mely szintén aberrál 

 és a melanizmus felé hajlik mint pl. az ab. virgínensis Edw. és pal- 

 iida SCUDD. 



Az északi részeken Amerikában is csak egy ivadékban lép fel 

 a najji és ez megfelel a mi egyivadékú alakunknak a var. Bryoniae- 

 nak. Igj is nevezik, eltekintve a Labradorban honos alaktól, mel}' a. 

 var. frigida Scudd. nevet A^iscli, és lényegben nem egyéb, mint vilá- 

 gosabb Bryoniae 0. 



A frigida-ra. hasonlító, lényegcseii kisebb és Alaszkában a 

 Bryoniae-val együtt repülő nagyon ritka alak a var. hulda Edw. Az én 

 /^ttóa-példányaim a Boring-tengerben lévő Pribelof szigetről valók, 

 az 55 — 60 szélességi fokok közötti területről, a mi európai fogalom 

 szerint megfelel a Stockholm és Krisztiánia közötti szélességnek.. 

 Megjegyezni való még, hogy a, Pieris napi'L. Amerikában gyérebben 

 fordul elő, mint a palearktikus tájbau, sőt iiem túlozunk, ha azt 

 mondjuk, hogy sokkal ritkább. 



Ha ezen rövid tárgyalás után végig nézünk a térképen és látjuk 

 azt az óriási területet, melyen a Pieris napi L. honos és végig szem- 

 léljüJí a helja'ajzi viszonyokat mint váltakozik sík, domb, havas,. 

 oczeán, déli és északi földrész ezen területen, önkénytelenül két kér- 

 dés merüljél előttünk és pedig: mi lehet az oka annak, hogy Qgy 

 lepkefaj két oly kontinensen honos, mol,yeket oczeánok választanak 

 el egymástól ? E]z az egyik, a második pedig : hogy a palearktikus 

 területen rejDÜlő Pieris napi L. egy fajt képez-e az Amerikában ho- 

 nossal ? Az első kérdésre legegyszerűbben azt felelhetnők, hogy bo- 

 hurczolták Amerikába, mint 1860-ban a Pieris rapae L.-t. .De erru 

 adataink nincsenek és amerikai entomologusok sem tudnak ilyeneket 

 felhozni. Közel áll tehát a feltevés, hogy a Pieris napi L. Ameriká- 

 ban is ősidőktől honos. Miből lehet ezt az állítást következtetni V 

 Elfogadható okok Ijizonyítják azt, liogy Ázsia keleti és Amerika 

 nyugati része, melyet inost a Bering-tenger választ el egymástól, 

 összefüggött, ha máshol nem, legalább azon részen, hol a Bering- 

 szoros közéjük ékelődik. lízen állítás bizonyítására a geológiai ada- 

 tokf)n kívül lopkefaunisztikai adatok is szólnak. 



