150 



háza íüi'dö-ig' és Brád-ig', az erdélyi oldalon pedig Zalatiiá-ig és 

 Abrudbányá-ig' szárnyvonalak, melyek azután inkább megközelíthe- 

 tővé tették ezt a hegyvidéket. 



Majdnem száz kilométenwi utat kocsin megtenni, hogy vala- 

 melyik kikutatandó vidékhez eljussunk, nem éppen a legbiztatóbb 

 körülmény, hogy ilyen vidékre ellátogassunk. 



1913-ban nyílt meg az a keskenyvágányú vasút, mely Torcláról 

 az Aranyos folyó völgyében Topánfal váig és innen az Abrudpatak 

 mentén Abrudbányáig halad. Elzzel megnyílt az alkalom, hog}^ erre 

 a már régen meglátogatni óhajtott vidékre ellátogassak, a mit 

 1915 és 1916 nyarán végre meg' is tehettem. Ezekről a kirándulá- 

 sokról akarok ez alkalommal beszámolni. 



Kiinduló pontunk Torda városa, a rómaiak Potaissá-ja, a régi 

 Erdély e történelmileg nevezetes helye.- Vonatunk innen az Aranyos 

 folyó mentén eleinte sík medenczében halad a két Szent-Mihályt és 

 Sínfalvát érintve Várfalva községig, a hol á hegyeket eléri. Sin- 

 falvánál érjük legközelebb a Tordai hasadékot, melynek festői látvá- 

 nyában gyönyörködünk. Miután Várfalvát, a mely község nevét egy 

 római vár maradványaitól vette, elhagytuk, bejutunk az Aran^Tjs 

 folyó szorosába. A hegyek itt .meredek sziklafalakkal szegélyezik a 

 folyó szűk medrét, turisztikailag szebbnél-szeb!) tájképek táruhiak 

 elénk a mint a völgyben felfelé haladunk. Egymásután érintjük 

 Borrév (a honnan jó út vezet dél felé Toroczkóra és észak felé a 

 Jára-patak völgyébe), Felsőaklos, Vidaly es Alsóaklos kis oláh köz- 

 ségeket, majd Aranj'-oslonkán keresztül Alsószolcsváig haladunk. 

 Vidalyról könnyen elérhetjük Runk községet a runki sziklahasadék- 

 kal és ebben egy szép nagy cseppkőbarlanggal. Már Aranyoslonka 

 előtt érjük el az Aranyos folyó jobbpartján a Bedelői hegységet, 

 mely meredek és kopár sziklafalaival szebbnél-szebb részleteit tárja 

 elénk, de teljes kiterjedésében csak Alsószolcsvánál kerül szemünk 

 elé, a hol a völgy erősen kiszélesedik és így szabad körültekintést 

 enged meg. Alsószolosváról kínálkozik a legjobb alkalom arra, hogy 

 á Bedelői hegységet meglátogassuk, innen érjük el legközelebb, ha 

 nem is könnyen, mert eltekintve a. mintegy órányi úttól, mely réteken 

 keresztül és dombok oldalán elvezet a meredek sziklák tövéig', me- 

 redeken felkapaszkodó, alig járt ösvényen juthatunk csak fel az 

 1200 méternél kissé magasabb hegysiég tetejére. Éz az ösvény a 

 vízmosásokban felkúsz(') erdőben, kőgörgetegben és majdnem függő- 

 leg'esen lefutó inészsziklák peremén kúszik fel a heg3^ség észak- 

 nyugati peremére. Kevesebb fáradsággal juthatunk a hegységre a 

 toroczkó — nagyenyedi úttól nyugatra fekvő Bedőlő községből, ez az 

 út azonban lassan emelkedve agyonlegelt, a legcsekélyebb érdeklő- 

 dést sem felkeltő, cgyluingú és természeti szépségekben legkevésbé 



