152 



Ponori patak), mely aponori24 méteres vízesés után eltűnvén, mintegy . 

 másfél kilométernyi utat tesz meg a föld alatt és Alsó-Szolcsva köze- J 



lében kerül itiegint elő, hogy azután az Aranyosba ömöljön. 



Mint említettem, Alsó-Szolcsva előtt kiszélesedik az Aranyos- 

 völgye, a vadregényes sziklás helyek helyébe kukóriczaföldek, kaszálók, 

 cserjésekkel, erdőkkel borított dombok, a távolabbi magasabb hegyek 

 kifutói lépnek. Csak itt-ott tűnik fel egy-egy kisebb-nagyobb oláh 

 község, majd j^edig Aranyosbánya (vagy a mint azelőtt nevezték 

 Offénbánj^a), a legrégibb bányavárosok egyike. A vidék ezentúl 

 mindvégig ug3^anazt a képet nyújtja egészen Topánfalva vasúti állo- 

 másig, a hol a vasútat, h mely itt már az Abrudpatak völgyébe 

 kanyarodik, el kell hagynunk, ha az Aranyost tovább akarjuk kísérni. 



Topánfalva egy katlanban fekvő elég csinos község, szép eme- 

 letes házakkal és stílusos villákkal, úgy hogy inkább városias kiné- 

 zésű. Harmadfélezer főnyi lakosságának nagyobb része oláh, kisebb- 

 sége magj^ar. A községet kirándulásaink kiinduló pontjául választ- 

 iiatjuk, hiszen ez különben az egész benső hegyvidék kereskedelmi 

 góczpontja. A Csiky-testvérek szállodájában kényelmes hajlékot talá- 

 lunk, a hol kirándulásaink fáradalmait kipihenhetjük. 



Topánfalvárói legelső kirándulásunk a mintegy 2 km.-nyire az 

 Aranyos jobb partján fekvő Aranyos-Szohodol-ra vezet. Ennek a kis 

 községnek határában találjuk egy elég meredeken felemelkedő szik- 

 lás hegyoldalon a Lucia-barlangot. Ha az Aranyos völgyében fölfelé 

 igyekszünk, már mindjárt Topánfalva mögött egy nagy barlang nyí- 

 lását látjuk a szemben lévő „Petrilor"-nak nevezett hegyoldal szik- 

 láinak alsó végében mintegy 120 m. magasságban az Aranyos fölött. 

 Ezt a barlangot mutatja kérdezősködésünkre az idevaló nép,- pedig 

 nem ez a Lucia-barlang ; az egy elrejtett helyen, kissé magasabban 

 fekszik fölötte. Ez a szabadon látható barlang, melynek barlang- 

 kutatóink! külön nevet még nem adtak, mintegy 50—60 m. mélységű 

 alagút, melyben semmiféle jellemző barlanglakó rovart nem talál- 

 hattam. Első kirándulásom alkalmával azonban ^ben a barlangban, 

 vagy 'ha úgy tetszik odúban, gyűjthettem egy érdekes pókot, mely- 

 nek sűrű növésű megfordított léggömbalakú hálója csüngött itt-ott a 

 sziklákról le. Szombathy Kálmán tagtársunk meghatározása szerint 

 ez a pók egy kozmopolita, barlanglakó pók, a Méta Menardii Clark. 



Ha ennek a barlangnak nyílásától jobbra, a cserjésen keresztül 

 mintegy 30—40 m.-nyire feljebb mászunk, egy kis keresés után egy 

 alig !/2 méter magas és IV2 m. széles nyílást találunk, melyen be- 

 mászva csakhamar felállhatiuik és bejutottunk a három tagozatú 



1 Pávay Vájna Ferencz : Néhány- újabb barlang ismertetése. (Föld- 

 iAni Közlöny. XLI, 1911, p. 779). 



