164 



dispar L.) és sárgafarú pille Fortliesia chnjsorrhoea L.) megféke- 

 zésére áttelepítették a bogarat az Egyesült Államokba és sikeralt is 

 azt ottan meghonositaniok. A meghonosítással egyidoben azután 

 BuRGEss tanulmányozta a bogár fejlődési" viszonyait és életmódját és 

 tanulmányai eredményét egy nag^'obb munkában^ közrebocsátotta, 

 meh'ből, valamint Holste németországi megfigyelései^ alapján a báb- 

 rabló életmódját a következőkben ismertethetjük. — Már Burgess 

 elődeinek sikerült 1905— 190T-ig a szállítási nehézségek leküzdése 

 után az ékes bábrablót élő állapotban Araeriirába szállítani. Az első 

 küldemény úgyszólván teljesen tönkrement, mert 216 példányból csak 

 egy érkezett oda élő állapotban. A bádogszelenczékbe a fűrészporba 

 csomagolt és elegendő táplálékkal ellátott bogarak ugyanis saját 

 ürülékükben és az ételmaradványokban megfulladtak. Az újabb kül- 

 deménj^eket azután mohába csomagolták, ennivalót nem adtak a 

 bogaraknak és a faládákat a hajók leghűvösebb helyére helyezték 

 el. 1905 — 1910-ig így összesen 6143 példán,yt küldöttek Amerikába, 

 metyek a 10 — 14 napos utat eleggyé bírták, mert 4046 példány, tehát 

 körülbelül 66 "/o élő állapotban érkezett oda. A mikor Burgess így 

 már elegendő anyaggal rendelkezett, hozzálátott a tenyésztéshez. Sok 

 gondot okozott a megfelelő tenyésztő-házikók, hengerek stb. beszer- 

 zése, mert a lárvák nagy falánksága miatt a tömegtenyésztés lehe- 

 tetlennek bizonyult. Burgess három tenyésztőházat épített, ezeknek 

 favázát sátorj)onyvával vonta be, miáltal szellős helyiséget nyert, 

 azonkívül a tenyészetet meg tudta óvni az eső és erős napfénytől. 

 Ezekben a házakban helj^ezte el a fából és szitaszövetből készült 

 tenj^észtőket ; a bábozódásra és áttelelésre kerülő lárvák pedig gal- 

 vanizált rostaszövetből készült és részben a földbe ásott hasonló 

 edényekbe kerültek. Mindezeket szerző számos képben is bemutatja. 

 Vizsgálatainak eredményei a következők : 



A pete 5-2X2"4 mm. nagyságú, tojásforma, egyik csúcsa felé 

 kissé hegyesebb, sárgás árnyalatú fehér. A pete-állapot a hőmérsék- 

 letnek megfelelően 3—10 napig tart. Kikelése előtt a pete vesealakú 

 és sötétebb színű lesz. 



A lárva eleinte majdnem fehér, azután fokozatosan kiszine- 

 ződik és egészen fekete lesz. Kétszer vedlik és a vedlések közben 

 alig mutat valami eltérést, az egyes vedlések után tehát a . lárvák 



1 A. F. Burgess, Calosoma sycophanta : its Life History, Behavior, 

 and Successful Colonization in New England. ÍU. S. Dept. Agric. Bur. Ent. 

 Bull. No. 101, 1911, p. 1—99, 8 tab., 22 fig.) 



2 Dr. G. Holste, Calosoma sycophanta L. Seine Lebensgeschiclite 

 und -Gewobnheiten und seine erfolgreiche Ansiedlung in Neuengland. 

 (Zeitschr. f. angew. Entom. II, 1915, p. 413—421, mit 3 Textabbildungen.) 



