165 



csak nagyságban kulünljöznok egymástól. A lárvák hossza a vedlé- 

 sek közti három állapotban 9'3, 15'5 és -25'8 mm. A vedlés semmi 

 rendkívülit nem mutat, többn3'-ire fák kérgeinek üregeiben vagy a 

 földben történik. A lárva-állapot tartama az egyik vedléstől a másikig 

 szintén a liőmérséklettnl és a táplálék bőségétől függ, közepes idő- 

 tartamnak azonban 2, 3 és 9 napot állapított meg. Amerikában a 

 lárvák június végén jelennek meg és augusztus elején tűnnek el. 

 A lárvák mozgóképessége óriási, a mit Burgess egy érdekes kísér- 

 lettel állapított meg, a mennyiben egy frissen kelt lárvát papiroson 

 vándoroltatott, útját pedig tollal utánarajzolták és így megállapíthat- 

 ták, hogy az 72 óra alatt 2700 m.-nyi utat tett meg. A kísérlet azt 

 is mutatja, hogy a lárvák hosszú ideig koplalhatnak, így a frissen 

 kelt Járva 3—4, az első vedlés utáni 7 és- a második vedlés utáni 

 8 — 10 napig marad táplálék nélkül életben. A lárvák éjjel-nappal 

 esznek, de leginkább hőségben. A hernyókat oldalt vagy a háton 

 fogják meg a testgyűrűk között, de nem fogyasztják el teljesen. 

 A lepkebábokat sem kímélik meg' és nősténylepkéket is megtámad- 

 nak. A kövér nagy hernyókat és bábokat előnyben részesítik. Egy 

 lárva 14 napi lárva-állapota alatt átlag a gyapjas pille 41 darab 

 kifejlődött hernj^óját fogyasztja el és a beteg hernyókat is minden 

 káros következmény nélkül emésztik meg. Érdekes jelenség, hogy a 

 szabad természetben előszeretettel fogyasztják a nőstény-bábokat ; 

 így megállapították, hogy háromszor annyi nőstény-báb esik nekik 

 áldozatul, mint hím-báb. a mi hasznos műkíidésüket még nvílván- 

 valóbbá teszi. A lárvák tömeges tenyésztésének kanibalizmusok vet 

 gátat, mindazonáltal legfeljebb 20 lárvát lehet bő táplálék mellett egy 

 nevelőhengerben elhelyezni és második vedlésükig együtt tartam ; 

 ilyenkor legfeljebb 10~12"/o esik társaiknak áldozatul. Amerikában 

 1907-ben ily módon 20000 lárvát neveltek és bocsátottak szabaddá, 

 a hol azután bebábozódhattak. 



• A bábozódásra a lárvák a talaj kemém^sége és nedvessége 

 szerint különböző mélységre hatolnak, de középaránynak a hímek- 

 nél 15, a nőstényeknél 18 cm.-t vehetünk. A lárva a földben ide-oda 

 mozgás folytán üreget készít magának, melyben azután a 25 mm. 

 hosszú és 12 mm. széles báb a hátán fekszik. A báb többnyire már 

 ősszel alakul bogárrá, mely azután áttelel. A lárva táplálkozását be- 

 szüntetvén, 7 — 14 nap múlva alakul át bábbá. 



A kifejlődött bogár az időjárás szerint előbb vagy később, 

 többnyire június első hetében, de legalább 8 nappal a gj^apjas pille 

 hernyóinak fellépése után jelenik meg. Augusztus elején a táplálék 

 megszűnésével a bogár lomha lesz és moha vagy más huUadék alá 

 búvik, de többnyire 40 — 50 cm. métységre hatol a földbe, a hol báb- 

 üreghez hasonló üregben kezdi téli álmát. A tél fol3'amán az öreg 



