ROVARTANI LAPOK 



HAVI FOLYÓIRAl 

 KÜLÖNÖS TEKINTETTEL A HASZNOS ÉS KÁRTÉKONY ROVAROKRA 



XXIV. KÖTET. 1917 JANUÁRIUS-FEBRUÁRIUS. 1-2. FÜZET. 



Mi módon bántja a hassziai légy/ 

 a gabonanövényt? 



Irta : -Jablonowski Józseií'. 



Ismert dolog, hogy a hassziai légy tönkre teheti a gabona- 

 nörényt (búzát, rozst, árpát) kicsi és megnőtt korában s e kártétel 

 liatárszámra terjedhet, de az egyes növényeken — nem tekintve, 

 hogy fiatal korában az egész megtámadott hajtás elszárad, nagy 

 korában pedig a szár (a szalmaszál letörik — valami sérülést, 

 értem ezalatt valamely szöveti rombolást (rágást, tépdelést), nem 

 láthatunk. Noha ez a jelenség általános s habár sok gazda és 

 gyakran is veti fel e kérdést, megnyugtató magyarázatát nem talá- 

 lom sehol. 



Véleményem szerint a hassziai légy okozta őszi és tavasz- 

 végi kártétel, tehát a mikor egyrészt a kis, még meg nem bokro- 

 sodott, vagy bokrosodása kezdetén álló, 2 — ^3 levelű növényről s 

 másrészt a már szárba szökött s félig teljes hosszúságát elért 

 liuvéiijről vaii s^.u, tíg'_y foraiáii tGrléuik. és lefuiyása miudtíer esec- 

 bou azonos. 



Tudvalévő dolog, hogy a gabonafélék (az egyszikű növények) 

 hosszúsági növekedése különbözik a kétszikű növények növésétől. 

 Az almafa, vagy akár a bab is, akként nő, hogy a már megnőtt rész 

 hegye, hegyső szövetének további osztozódásra alkalmas 

 része (tenyésztő kúp, rügy), az illető rész hosszúsági irányban sza- 

 porodik és szövete, meg alkotórészei szerint akként szerveződik, mint 

 a miként az illető résznek szüksége van, vagy lesz. Ez e növénynek 

 ^g^í'gyi (acropetalis) növése. 



^ A megszokott hesszeni szó helyett a hassziai szót használom^ 

 Az okát a következő számban mondom el s most csak azt jelzem, hogy 

 He&szen (Hessen) tartomány latin neve Hassia, magyar átírásban tehát 

 Hasszia. 



Rovartani Lapok. XXIV. 1-2. (1917. Hl. 30.) 



