m 



pillefaj hernyója él a bokrokon s így érthető várakozással néztem a 

 további fejlemények elé. 



Az első sorban említett hernyók szövögetése og'yre szembe- 

 tűnőbb lett, végül már az egész csokrot, valóban szép látványt nyúj- 

 tóan, bevonták, A fonadék között április 24-én már az első báb volt 

 látható, melyből május 9- én az első pille: a Scijíliropia craiaegeUa L. 

 pilléje kelt ki, a melyet június 2-áig még számos pille köve tett. 



A osöv^ekbon élő bársonyfekoteszínú hernyókból május végén 

 keltek ki az első pillék. A meghatározás érdekes meglepetéssel szol- 

 gált, -mert egy meglehetősen ritkának mondott, faunakatalogusunk 

 szerint hazánkból eddig csak Fiume környékéről ismert fajt mutatott 

 ki, a Gelechia veprelella Z.-t. A másik fajból ugyancsak május végén 

 keltek ki az első pillék, melyek az Oleilireides acliaiana F. fajhoz tar- 

 tozóknak bizonyullak. 



Ugy ennek, valamint a S. crataegella uak polyphag természetű 

 hernyói a különféle erdei lombosfákon és bokrokon, valamint gyü- 

 mölcsfáinkon gyakoríább tabdhatók, míg a G. veprelella hernyója és 

 ennek életmódja eddigelé még ismeretlen. Uj^y erre, valammt az 

 előbbi két fajra vonatsozó megfigyeléseimet egy más alkalommal 

 fogom közreadni. Kadocsa Gyula. 



Védekezés a gabonafutrinka ellen 1866-han^ — Régi Uöny- 

 vekben való kutatás közben a bécsi állaitani és növénytani társaság 

 1866. július 4-én tariott ülésént-k jegyzőkönyve került a ke/embe, 

 a mely szerint ezen az ülésen néhány gazdasági kártevő rovarról is 

 tárgyaltak. így szóba került a gabonafutrinka (Zahrus tenebrioide& 

 GoEZE va,ay. Z. gibbus F.) tömeges előfordulása is, sőt az ellene való 

 védekezé-re nézve is tettek javaslatokat. G. KtiNSTLER csodálattal 

 jegyzi meg, hogy daczára annak, hogy a gabonafutrinka esetében 

 veszeaeimes kártevői öí van szó, azért kiadós védekezési eljárással 

 senki sem kísérletezett és senki sem p-óbált ki ilyent, hogy a vesze- 

 delmes gabonaellenség pusztításának gátat vessenek. Ismertette a 

 bogár életmódját, mely szerint a lárvák a földben 6"-t1V2' mélyen 

 május vé^én bábozódnak; a bábkamara tojásíalakú üreg (bábbolcső), 

 melyben a lárva át alakul. Ebben az időben a bábok nagyon érzé- 

 kenyek és már a legcsekélyeob zavarás fol^'tán elpusztulnak. A bábok 

 ezen érzékenységét akarja elsősorban irtásukra akként kihasználni, 

 hoy^y az annyira elpusztult vetés'áblákon, melyeknek várható szem- 

 termése az aratás költségét sem fizetné meg, a még használható vetés 

 lekaszálása vagy zölden való feltakarmányozása után, a talajt mélyen 

 fel akarja szántani. E munkálat közben a bábok megsérülnének és 

 részben elpusztulnának, másrészt olyan mélyen kerülnének a földbe, 

 hogy az életben maradt bábokból kikelő bogár már nem tudna a föld 

 felszínére vergődni. Azonkívül az ilyen területen gabona helyett,. 



