19 



ismerjük a morvao.szági Beszkidekből (a hol Mistek köiül látható, 

 ■erről a vidékről a legismertebb termőhely a Kortuc Stramberg mel- 

 lett), a Nyilrai hegryséjből, melynek legészakibb kifutói a Vág-ot a 

 Sztrecsnói szorosban érik cl és a hol a lepke úgy látszik nem ritka ; 

 a Sztrecínói váron közönséges és megbízható gyűjtők szerint Trencsén 

 körn3''é!<én is él. A Chocs- csoportban is előfordul a lepke, mely Árva- 

 váraljáig is leereszkedik. A Tátra területére eshetik néhány közelebb- 

 ről meg nem jelölt túróczmegyei termőhely. Az Alacsony Tátrában a 

 Popova hegyet ismeri szerző termőhelyként. A Liptói hegyekben a 

 termőhel;5tek (Tomanova-szoros, Kocsielisko-völgy, Gievont) Zakopane 

 körül tömörülnek. A szűkebb értelemben vett Magas Tátrában az 

 Apollo-pille h'ányzik, legfeljebb a Zöld tó kifolyása körül található 

 egy-egy a Bélai mészhegyekből odaröpködő pille, utóbbiak valamint 

 a Piennioek napos kőgörgetegén számos Apolló repül. Az Ércz- 

 hegységben Beszterczebánya és Selmeczbánya körnj'éke, a Vjepor- 

 hegyséuben a Fabova Ho!a hegyi rétéin kívül a murányi mésztömb 

 említendő, a mely már a Gölnicz-hegj^ségbe vezet át, a hol a lepke 

 Rozsnyó környékérd szorul. A Branyiszkó hegységben és a Hernád- 

 völgy több pontján talál az Apollo-pille megfelelő hel3'-et, míg a Tokaj- 

 Eperjesi trachit- hegységben annak északi részét részesíti előnyben, 

 a Bükkben Hámor vidékét lakja. A Ke'eti Kárpátokban a tágabb 

 értelemben vett Radnai Havasok (a Czeremosz forrásvidéke Zabie és 

 Kuty-nál, Prislop, Tepis, a Gaina Moldva-nál, Kimpolungi hegyek, 

 Yalea Colbu Doriiánál, Brosteni-Barnar, Radna-Borberek), a Borgói- 

 hegység (Borgóprund, Borgóbesztercze), a Kelemen havas déli völgyei 

 és a Gyergyói havasok (Borszék, Tölgyes- völgy : Holló, Putnópatak, 

 Gyergyószentmiklós)* képezik a lep'-ie előfordulási helyeit. A Bihar 

 hearység kolozsraegyei kifutóiban (a Magurán) való előfordulást szerző 

 újabban meg nem erősítetlnek, a nagj^ági és brassói előfordulást 

 tévesnek, a bnnyiczai (Hunyad m.) és szászvárosit pedig kétesnek 

 minősíti. 



A Kárpátok Apollóját többnyire Parnassius AjioUo carpaílvicus 

 névvel jelölik, a mi szerző szerint nem helyes. öt fajtát külön- 

 böztet meg, ezek közül négy a Nyugati Kárpátokra esik ; ezek : 

 1. P, Apolló stramhergensis Skála a nyugati Beszkidekből, 2. P. Apolló 

 carpatJiicHS Reb. & RoGExir. a Tokaj— Eperjesi trachiihegyséjb'>l és (?) 

 a'Bükk hegységből, 3. P. Apolló sztrecsnoensls nov. subsp. a Sztrecsnói- 

 szorost délről övező hegyoldalak-, és (?) a Ohocs-hegycsoportról, 

 4. P. Apolló cnndidns Verity a Bélai mészalpokból (Barlangliget) 

 és (?) a Liptói alpokból (Hlíoa-nyereg).! A Keleti Kárpátokat 



1 Erről a termőhelyről származó csekély anyag alapján szerző vég- 

 leges véleményt nem Ind mondani, azért egyelőre ehlioz az alfajhoz sorolja. 



