ÍÍ4 



ki, jóleső megelégedettség' vesz az olvasón részt, ha a szerzőnek ezt a 

 tanulmányát lapozgatja. Északi entomologus-lársaink, lehet, hogy az 

 ottani viszonyokból kifolyólag, nagyon sokat foglalkoztak a rovarok 

 fejlődési viszonyainak kikutatásával. Gondoljunk csak pl. Scuiödte 

 kitűnő lárva- és nympha-Ieirásaira. LjUNGDAiir. is hasonló megfigye- 

 lésekkel gazdagítja a tudományt, ugyanis számos lepke bábját írja 

 le és jó rajzokban mutatja be az azok közötti különbségeket. Milyen 

 óriási különbségeket mutatnak fel e rajzok alapján nemcsak az egyes 

 fajok és nemek, hanem egy és ugyanazon faj hímjei és nőstényei is. 

 Hasonló kutatások folytatását ajánijuk különösen azon lepkészeink- 

 nek, kiknek pl. hivatalos elfoglaltságuk nem engedi meg a rendszeres 

 gyűjtést és így inkább a tenyésztésre vannak utalva, a mivel bizony 

 gyűjteményük gyarapítása is lassan halad előre. Milyen szép ered- 

 ményeket érhetnénk azonban el, ha a rendelkezésre álló sok bábot 

 tüzetes vizsgálatnak vetnék alá és megtanítanának a mi lepkéink 

 bábjainak felismerésére. Csíki. 



Társulati ügyek. 



A Magyar Entotnologiai Társaság ülései. 



Választmányi ülés 1917 Januárins 18-án. Miután elnök az 

 ülést megnyitja, a választmány a közgyűlés napjául f. évi februárius 

 17-ét tűzte ki és előkészítette annak tárgyait. Titkár felolvassa Tomala 

 Nándor indítványát az alapszabályok némely pontjának megváltoz- 

 tatása ügyében. A vála&ztmány ezeknek a közgyűlés elé való terjesz- 

 tését elhatározza. Pénztáros jelentést tesz a pénztár 1916. évi állapo- 

 táról, végül új alapító tagúi a Kolozsvári (Heinrich József) ásvány- és 

 gyógyszappangyár r.-t.-ot és rendes tagúi Dk. Fényes Dezső nemzeti- 

 múzeumi segédőtt ajánlja megválasztásra, a kik megválasztatnak. 



52. rendes ülés 1917 Jamiárius 18-án. — Dk. Szabó-Patay 

 József bemutatja a külföldről behurczolt Tetramorium guineense F. 

 nevű hangyát, mely a budapesti állatkert pálmaházába i nagyban 

 elszaporodott. Az előadáshoz hozzászólt Jablonowski József. — 

 Dr. Pongrácz Sándor a rovarok tetszhalálának kérdéséről tartott 

 előadást, arról a kérdésről, melyet még máig sem sikerült tisztázni. 

 A búvárok a tetszhalál jelenségét helytelenül Ítélik meg, mert a halál- 

 színlelés jelenségével azonosítják. Pedig az élettani okokból eredő 

 tetszhalál, mely merevgörcsszerű tünetekkel jár, aránylag ritkán 

 fordul elő, ellenben a legtöbb rovar mozdulatlanságával a halált 

 öntudatosan színleli, hogy ez által ellenségét megtévessze. Minthogy 

 ez a rovaroknál a görcsös megmerevedésnek a nyomával sem jár, 

 nyilvánvaló, hogy ez esetekben nem tetszhalálról, hanem magasabb 

 intelligencziára valló halálszínlelésról beszélhetünk. Az érdekes elő- 



