37 



A Tetramoriiim guineense a trópusi világhoz tartozó földrészeken 

 nagyon elterjedt, úgyszólván ezekről a részekről mindenünnen elő- 

 került. A Magyar Nemzeti Múzeum gyűjteményében új-guineai és 

 paraguyai példányok vannak, az előbbieket Bíbó Lajos, az utóbbiakat 

 Vezényi Árpád gyűjtötte. 



Európába való behúrczoltatásukat először Mayr Gusztáv^ ész- 

 lelte 1853-ban és pedig a bécsi botanikus kert és a schönbrunni 

 császári növényházakban. Le is írta akkor mint új fajt Myrmica 

 Kollari néven, a melyről azonban később Idderült, hogy Fabricius^ 

 már 1793-ban leírta guineense néven, az afrikai Guineá-ból származó 

 példányok alapján. 



A Tetramorium-gennst nálunk egyetlen faj, a caespUmn L. kép- 

 viseli, a metyet magyarul gyepi hangyának szoktak nevezni. 



A behúrczolt hang3^a leírását ez alkalommal mellőzöm, csupán 

 azokra a főbb bélyegekre hivom fela figyelmet, a melyeknek segít- 

 ségével könn^'^en felismerhetjük a mi Te/rawonz^wi-unkkal szemben. 

 JjBgfeltünőbb bélyegeket mindkettőnél a fejen találjuk meg. A Teira- 

 wiorium caespitiim feje, mint a rajzokon is látható párhuzamosan és 

 sűrűn rovátkolt, még azon a helyen is, a hol a csáp nyele rá szokott 

 feküdni a fejre. Ezzel szemben a behúrczolt guineense fején ritka, erős 

 ránczok vannak, a melyek a fej hátsó részén harántránczokkal vannak 

 összekötve, a csápnj'él vátyúja csaknem sima és feltűnően mélyebb 

 mint a caespitum-é. 



A Telramorium guineense rajzását az. állatkerti növényházban 

 nem tudtam megfigyelni. Mayr^ a liécsi. botanikus kert melegházá- 

 ban április hónapban észlelte. 



A halálszínlelés jelensége a rovarok 



világában. 



Irta : Dr. Pongrácz Sándor. 



Azok, a líik a rovarvilág életét a szabad természet ölén kutat- 

 ják, nagyon jól tudják, hogy igen sok rovar, főleg bogár, veszély 

 esetén, de kiváltképpen érintésre hirtelenül mozdulatlanná válik, vég- 

 tagjait összehúzza, fejét behajtja és testét is sokszor begörbítve holt- 

 nak tetteti magát. Ez a rejtélyes jelenség már a múlt század ento- 

 jnologusait is foglalkoztatta, a kik az állati lélek jelenlétét nem 

 tagadva, a rovarok tetszhalálát is egyszerűién lélektani folyamatokra 



1 Verh. zool. bot Vereins Wien.- III, 1853, p. 288. 



2 Entom. system. 11, 1793, p. 357. 



3 1. c. p. 253. 



