40 



mert a bogarak emiek daczára nem estek hijiiiozisba,' sőt a meg- 

 merevedett Silpha ilyenkor mindjárt mozog-ni kezdett. Küzbevetoleg" 

 legyen szabad azokról a kísérletekről is megemlékeznem, melyeket 

 alkoholba dobott tetszhalott rovarokkal végeztem. A g'örcsösen meg- 

 merevedett bogarak és hernyók az alkohol hatására eleinte egyálta- 

 lában nem reag-áltak s csak bizonyos idő múlva kezdtek mozgolódni. 

 A bog^arakhoz hasonlóképen viselkedtek a Trichopt'erák is. Ezek kö- 

 zött eddig a Hydropsyche, Sericostoma^ Oecismiis, AnaboUa és Limno- 

 pliilus nembe tartozó fajokon észleltem hij^nozist. A nevezett rovarok 

 érintésre hirtelenül mozdulatlanokká váltak és a cziankális üvegbe 

 jutva csak 20 — 30 mp. múlva kezdtek mozogni. Olyan eseteket is 

 észleltem, a mikor a megfogott rovar hipnotikus állapotát már nem 

 is veszítette el, hanem — úgj látszik, idegrendszerének teljes meg- 

 bénítása közetkeztében — mindjárt el is pusztult. Hipnotikus álla- 

 potban vannak gyakran a Macroperlidák is, de ezeknél a mozdulat- 

 lanság inkább az alvás jelenségéből magyarázható. Ezek az esetek - 

 valamennyien azt bizonyítják, hogy a külső mechanikai ingerek ogy 

 időre olyan megrázó erővel hatottak az idegközéj)pontra s ezzel 

 egj^itt annyira megakasztottak minden érzéki észrevételt, hogy az, 

 illető rovar a legerősebb hatásokra sem tudott reagálni. Ugyanis 

 kísérleti úton megállapítható, hogy, a hipnózis előidézésében csak- 

 ugyan a központi idegrendszer, még' pedig a fejducz szerepel, mert 

 a lefejezett rovarok ily állapotba nem hozhatók. 



Az idegeknek hasonló működési zavarára vezethető vissza a 

 gerinczes állatok tetanusa is, mely tudvalevően szintén a végtagok 

 megmerevedésében n3álvánul, tehát felmerül az a kérdés, hogy a 

 gerinczesek és rovarok tetszhalála ugyanazon fiziológiai folyamatokra 

 vezethető-e vissza ? Hogy a tetanusba hozott rovarok és gerinczesek 

 mennyire eltérően viselkednek, erre már Mangold^ és Verworn is 

 figyelmeztettek. Vkuworn a gerinczesekről kiuuitatta, hog}^ végtag- 

 jaik a hipnózis közben is különféle helyzetbe hozhatók, ellenben a 

 bogaraknál ezt a helyzetváltoztatást nem lehet elérni a hipnózis meg- 

 zavarása nélkül, amiből következik, hogy a tetszhalál a rovarok- 

 nál nem a helyzctállapöt hirtelen megváltozása következ- 

 tében jön létre. Azonkívül a gerinczeseknél a hipnotikus állapot 

 mindenkor megszakítható, ellenben a rovaroknál nem. Különféle 

 kísérletekből az is kitűnt, hogy a hij)nötizált Blaps-ok és Clnyso- 

 melák a folytonos mechanikai ingerek daczára is obbben a helyzet- 

 iben maradtak, sőt hikább akkor kezdtek ismét mozogni, amikor a 

 kísérletező a reájuk mért ütéscűckel felhagyott. 



Vájjon ezek után lehet-e a hipnózis és merevgörcs egyedüli 



1 Zur tierischen Hypnose. (Pflüg^ers Archív. 19i:V) 



