47 



három iiejii eUerJcdési viszonyai adnak támpontot a fauna összetéte- 

 lének meg'áilapítáöához, ezek a Timnrclia, Clirysomela és Chrysoclűoa 

 nemek. A közópeurópai Timarclia tenehricosa F. és coriaria Laich. 

 Nyugat- Albániáig terjednek, de itt csak a magasabb hegységek lakói, 

 T. corinthia Fairm. és pratcnsis Dupt. a Karsztra jellemző fajok, T. 

 rugidosa HS. jjedig' pontusi faj. A Chr/jsomela- nemet a 42. szélességi 

 fokig csak az alpesi fajok lakják. A Kárpátok jellemző fajai hiány- 

 zanak. A mediterrán fajok csak a tenger partvidékét lakják, a belső 

 területekbe nem hatolnak. Pontusi faj négy van, melyek -Középeurópa 

 keleti részében is elterjedtek {(inibrialis Küst., coendea Oliv , lurida 

 L. és limhala F.). A ChrysocMoa-faiok szintén az Alpok fajaihoz tartoz- 

 nak és csak a Rliodope-hegységig és a Sar-dagh-ig terjednek. A 

 tanulmán}^ nagyobbik részét az egyes fajok és termőhelyeik felsoro- 

 lása teszi ki. Találunk néhány új fajt és faj változatot is, ilyenek a 

 mennyiben faunaterületíhikből. valók: Plaíeuvioris iniermedia (Bosznia: 

 Jezero, Livno), CryiAoceplialus -ígiittaius var. A^oessAief (Bosznia : Trav- 

 nik). Cr. 4 puslidatiis -var. bosnicus (Bosznia: Bjelasnica, Ijjabinje- 

 völgy, Románja- és Prenj-planina; Horvátország : Bitoraj), Cr. /íavzjjes 

 var. piimilionis (Bosznia : Bjelasnica), Timarclia metallica ab. Wendleri 

 (Bosznia : Dubostica), Chrysonela Minckicüzi (Sarajevo), Chrysoclűoa 

 gloriosa var. hosmea (Sarajevo, Visegrád, Gacko), var, arrogáns (Bosz- 

 nia : Kalinovik), Cltr. variábilis var. croaiica (Horvátország: Béla 

 Lasica, Bitoráj), Chr. cacaliae var. íZíviaríca ' (Dinari- Alpok : Troglav), 

 Luperus ficivipes var. liypsopliilus (Herczegovina : Prenj-planina), L. 

 /íafícejj'S- (Sarajevo), MniopMla bosnica (Bosznia: Trebevic, ígman és 

 Zvjezda-planina). Csna. 



Szabálj'zat (Útmutató) a kukoriczamoly okozta károk meg- 

 gátlására. Szabadka, 1917. (Bácsmeg^'ei Napló nyomda 

 és lapkiadó r.-t.) 8 oldal. 



Az a nagy kár, melyet a kukoriczamoly Bácsmegyében az 

 1915. és 1916. évben okozott, arra a követendő példára indította a 

 nieg3''e vezetőit, hogy egy rövid útmutatót adjanak ki és ezzel igye- 

 kezzenek az érdekeltek figyelmét felhívni. A rövid útmutató egyes 

 fejezetei: 1. A kukoriczamoly kártékon^'-sága, 2. A kukoriczamoly 

 életmódja, 3. Védekezés (a következő pontokkal: a) A kulíoriczaszár 

 feletetése, b) A tépett kukoriczaszár eltevése, c) A kukoriczaszárral 

 való tüzelés, d) A kukoriczacsutka felhasználása, ej A gyökértuskó, 

 f) A gyökértuskó kiküszöbölése, g) A kukoriczaszárat még kisegítő 

 anyagul sem szabad használni, h) A tengeriföldről letakarított s 

 kúpokba rakott kukoriczaszárat a felhasználásig ne bolygassuk, i) 

 A csalamádé. Csna. 



