zsizsik-faj is. Viszont téves dolgot tanít az, a ki azt állítja,, hogy az 

 igazi borsózsizsik más pillangós növény szemében (magjában) js él. 

 E szerint hiába való figyelmeztetés, a mely arra vonatkozik, hogy a 

 borsózsizsik (Laria insorum L.) a bükköny (Ficia-ban), vagy akár a 

 zanót (Cyiisus) magjában él. Igaz, hogy ezek magja zsizsikes, vagyis 

 azt senki sem tagadhatja, hogy ezek magjában nem élne a zsizsik, 

 csakhogy ez a zsizsik-faj, a mely ezekben a magvakban él, egészen 

 más faj. Ha Vicia alá elsősorban a V. faba-t, a ló- és a disznóbab 

 fajtáit sorolom, abban nálunk a Bruclius rufimanus Bon. éppen nem 

 ritka. Egy-egy szemben (magban) élhet két bogár is! Ez a zsizsik- 

 faj azonban élhet elvétve a borsóban is, de — legalább nálunk — 

 ritkán! Az apró szemű Viciák-hau, a bükköny l^en, ledneknen más 

 zsizsik-fajok élnek ; azután a Laihyriis lalifoUas-ha,n a BrucTius 

 r= Laria) imllidicornis Bon. él. Viszont a Cyiisus számos fajának és 

 kivált a kertészeti fajtáknak {Lahurnum) magjában, a mely mag pl. 

 Budapest környékén nagyon „zsizsikes", a kis termetű és a borsó- 

 zsizsiktől egészen eltérő színeződésű Brucliidius cisii Payk. él. E sze- 

 rint, ha a borsóvetést csakis az előbb említett {Cyiisus és Vicia) 

 növény felől fen3'-egetné a baj, a gazda is, meg a borsófogyasztó 

 ember is nj^igodtan alhatnának: az ezekben élő zsizsik nem csap 

 fel borsózsizsilaiek ! (A már most meg-megismétlődő tévedés az ada- 

 toknak Ijírálat nélkül való átvételében és a rendszertani neveknek 

 nem eléggé megfontolt használatában rejlik.) 



A mi a borsózsizsik ellen folytatandó küzdelmet illeti, arra 

 nézve a következőket kell fontolóra vennünk : 



Az alföldi, tehát korán tavaszodó és meleg éghajlat alatt teljes 

 lehetetlenség, hogy a gazda borsózsizsiktől mentes borsót termesz- 

 szen. Ha szerez is teljesen tiszta, zsizsiktől mentes borsó-vetőmagot,^ 

 annak utótermése évről-évre zsizsikesebb lesz, még pedig annál gyor- 

 sabban és annál nagyobb mértékben, mennél több borsó terem és 

 előző évben is termett ezen a vidéken (kerti-, éti-, csemegeborsó és 

 gazdasági borsó), mert annál több, szabadban telelt borsózsizsik lepi 

 meg a tiszta magból származó íij vetést. Ugyanez a veszedelem 

 fenj^egeti a zsizsikes vidéken azt az új borsóvetést is, a mely akár 

 két éves, akár olyan magból származott, a mel3djen a borsózsizsiket 

 a vetés előtt akár széndiszulfiddal (szénkéneggel), akár hevítéssel 

 megölték. Mindkét esetben a fertőzés oka a szabadban élő, a sza- 

 badban telelő s az új borsóvetést már váró borsózsizsik lesz. 



E szerint tehát, minthogy ma alig képzelhető el olyan hely 

 Mag3'arországon, a hol legalább a konyhakertben nem termesztenének 

 borsót s a hol tehát a szabadban több-kevesebb borsózsizsik nem 

 akadna, nem állja meg helyét többé az a tanács, hogy a zsizsiktől 

 mentes borsó csak a zsizsiktől mentes vetőmag után remélhető. 



