101 



A liernyú a zsákkal együtt az előlábak segélyével xégzi a felszerelés 

 lietyváltoztatását, egyik fűtürzsüktől a másikhoz vánszorogva. A táp- 

 lálkozás ideje alatt a henn-'ü a (;soboii tai:tózkodik, fejjel a zsáknyí- 

 lásnál. Rendes táplálólcát fii vele ké])Ozik, melyek törzsökéi alatt szeret 

 tartózkodni. 



Ap)ilis eli.íjéii a zsákok vándorlása megszűnik, a In'm zsákja 

 alsó részével lazán odaerősíttetik mintegy 450-os szögben néhány 

 vékonyabb fíiszálhoz, jníg a nőstény zsákját erősen odaköti vala- 

 melyik vastagabb szárhoz, még pedig úgy^ liogy a zsák majdnem 

 ^'ízszintes állásban marad. A zsákok ezen különböző állása és 

 elhelyezése nem véletlen míi\'G, hanem igen lényeges biológiai fon- 

 tossággal bír. 



A hím zsákjának ezen 45"-os szögbeni állása, segítségére van 

 a. kikelő lepkének a bábból való kibúvásánál, míg a nősténynél a 

 ^•ízszintes elhelyezés lehetségessé teszi a copulatiót. A szárnynélküli 

 9 lepke rendesen csak néluui}' nappal a d" megjelenése ntán kezdi 

 a kikelést, nyílván, hogy megjelenésekor már készen találja az ide- 

 gesen röpködő, a másik nemet hajszoló hímeket. A peregve és tom- 

 boh'a tovább mozgó hím ekként köunveu ráakad a zsákban honoló 

 nőstén^'re. Utóbbi a copulatió után sein hagyja el a zsákot, hanem 

 ott rakja le petéit s Dr. Uph-iyk. Nándor megfigyelése szerint az 

 anj^a jól táplált teste, valamint a zsákszövet képezi a kikelő fiatal her- 

 nj'ók első táplálékát, a mely utóbbi adatot azonban, miután hernyók 

 tenyésztésóA'el magam nem foglalkoztam, iiiegerősíteni nem birom. 



Április vége felé (22 — 25-ike táján) megjelenik maga a lepke. 

 A kikelést megelőzi a zsák felső részének a kiszélesedése, a meny- 

 nyiben az időközben már a zsáknyilás felé fejjel álló báb előre 

 tolódik, valamint a zsáknak sűrű egymásutánban fel s alá való moz- 

 gatása. Nemsokára kibúvik a felső nyíláson a báb, mely folytonosan 

 fel s alá hajolva lassanként kitolódik annyira, hogy csak a potroh- 

 gyürűk maradnak benn a zsákhüvelyben. Ha ezen művelet alatt a 

 báb a zsákból véletlenül kiesik, a mi leginkább akkor szokott elő- 

 fordulni, ha a zsákokat nem tartó ttálí eléggé nedvesen, a lepke már 

 elveszettnek tekinthető, mert habár ilyen esetekben többször igye- 

 keztem opei'atíve közbelépni vagy úgy, hogy a bábot visszahelyeztem 

 a hüvely szájába — a mi csak nagyon ritkán szokott sikerülni — , 

 vagy pedig úgy\ ^^ogy a lepkét magát kisegítettem a bábból, a kikelt 

 álla^t ily esetekben mindig csalí nyomorék és torz maradt. Csak a 

 magákat a bábból rendesen kidolgozó lepkék épek és teljesek ; a 

 nem rendesen elhelyezett zsákból pedig a lepke egyáltalán nem 

 szokott kikelni. 



A bábból kifelé igyekvő lepke, a báb fel s alá hajlongó moz- 

 gatásával végre áttöri torával a bábhüvelyt s először is láthatóvá 



