103 



külöuüsen a most íolyó világiiáborúbaii tüiit ki. Németország' óriási 

 termelése nélkiil bizonyára áklozatiil esett volna Anglia kiéheztetési 

 hadjáratának. 



A burgouj'-át Európában mint neotropikus eredetű növényt 

 főleg gombabetegségek {Feronospora, rothadás stb.) támadják meg; 

 azonban néha a rovarok; is jelentékeny kárt okozhatnak rajta. 



A burgonyát károsító rovarok között majdnem az összes rovar- 

 rendek képviselőit találjuk. K levéltetvek közül a Siplionopliora solani 

 Kalt, (leggyakoribb), Siplionophora rapae Curt. és Apliis diantJii Schr. 

 fordulnak elő a burgonyán. Ezek a levelek fonákján és a fiatal haj- 

 tásvégeken tanyáznak s szívogatásuk folytán eleinte sárgás foltokat 

 okoznak a levelek fonákján, mely foltoknak a levél felszínén gyenge 

 felhólyagosodás felel meg. Később a foltok megbarnulnak. 



A kétszárnyúak (Üiptera) közül a Diplosis solani Rübs. nevű 

 légy szúrása következtében a bimbók megdagadnak, nem nyílnak 

 fel s később egészen leszáradnak. Néhány ojtott szúnyog lárvája 

 (Tipula oleracea L., T. paludosa Meig., Pacliyrrhina niaculosa Meiq.) a 

 gumókban tesz kárt. 



Az egyenesszárnyúalv {Orilioplera) közül a marokkói sáska 

 {Siauronotiis maroccaniis Thunb.) és az olasz sáska {Caloptenus italicus 

 L.) a lombozatot legelik le. 



A poloskák (Hemiptera) közül is számos fajt sorol Dr. Oskar 

 KiRCHNER^ mint burgonyakártevőt ; ilyenek a ISiracliia oleracea L. 

 (káposzta-poloska), Pentaionia prasinum L., Lygus pratensis L., pabuU- 

 iius L. és contaniinatus 'Fall. és a kabóczák közül a Jassus sexnotalus 

 Fall., Delta cephahcs striatus L.. Chlorüa flavescens Fbr., melyek közül 

 azonban figyelemreméltó kárt a burgonya levelein csak a Lygus-ísijok 

 tesznek, a többi Hemipiera-i&] csak alkalomadtán fordul elő a burgo- 

 nyán s észrevehető kárról alig lehet szó. 



A lepkék (Lepidoptera) között is akadnak kártevők, ilyenek az 

 Agroüs exdamationis L. (felkiáltójeles lepke), Agroiis segehim ScmFF. 

 (vetési bagolypille), Mamestra oleracea L. (káposzta bagolj^pille), Plusia 

 gamma L., melyeknek hernyói a levélzetet rágják, sőt lyukakat rág- 

 nak a burgonya gumójába is, 



A Phlyctaenodes sticticalis L. (muszkahernyó) hernyója 1914-ben 

 Erdélyben sok kárt okozott a luczernában, lóherében, babban, ten- 

 geriben, tökben, borsóban és burgonyában egyaránt (Kadocsa Gyula 

 szíves közlése szerint). 



Jelentkezése periodikus, így már 1901-ben is mutatko- 

 zott nálunk. 



1 De. Oskar Kiechnee : Die Kraukheitea und Bescliadigungen uuserer 

 land-wirfschaítliclieii Kulturpflanzeii. 11. Aufl. Stuttgart, 1806, 



