107 



dohányon (Nicotiana) és a paradicsomon (Solanum Lycoijerskum) nem 

 észlelték. Kártételét több ízben észlelték szerte Európában, de na- 

 gyobb károkat kicsisége iniatt nem okozhat. 



A Fsylliodes ellenségeiről, az öt pusztító betegségekről nem 

 tudunk sokat, valószínűleg a húsevő bogarak lárvái és a kisebb 

 éneklő madarak pusztítják lárváit. Ellene való védekezés eddig még 

 nem volt szükséges, de használhatjuk ellene a peronospora elleni 

 szereket. 



TöLG nyomán ismerjük a bogár fejlődését, petéit, lárváját. 

 A peték lerakása május végén kezdődik s még júliusban is tart, 

 valószínűleg ezért tételeztek fel eddig évenként több nemzedéket. 

 A nőstények petéiket a földbe rtikják tápnövényeik közelébe és 



3. kép. — K kolorádó-bog-ár {Doryphora dcceiiilíneata Say), lárvája, 

 nymphája és nagyított szárnj'fedője. 



ilyenkor a homoktalajt előnyben részesítik. A petékből 8-10 nap 

 múlva kikelnek a lárvák, melyek így júmus közepén m4r találhatók. 

 A kikelt lárvák először vékony gyökérbe rágják be magukat, miáltal 

 gyöngítik a növényt, de tönkre nem teszik. A kísérleti burgonya- 

 bokrok elég jól tenyésznek. A lárvaállapot körülbelül egy hónapig 

 tart, a báb nyugalmi állapota pedig négy hétig. 



A burgonyát pusztító rovarok között a legveszedelmesebb s leg- 

 kártékonyabb a kolorádó-bogár (Dor?/jj/íora decemlineata Say) [3. kép], 

 a mely a levélbogarak (CliríjsomeUdae) családjába tartozik. A bogár- 

 fajt Say 1824-ben az északamerikai Sziklás-hegységben (Rocky Moun- 

 tains) a Colorado-fotyam vidékén, az ott vadon termő- Solanum ros- 

 iratum-on találta. A midőn azután a terület benépesült és mívolés alá 



