íviurikával gazdagította a magyar állattani és első í=í()rl)aii Hrovartajii 

 jrndaliiiat. Mint a Rovartani Állomás usszisztoiiHo, Ijohatóaii foglal- 

 kozott íi jnéhtotű óletjolonségcinek ós a cserobogárjárás tanulmányo- 

 zásával. Munkatársa volt folyóíratuuknak, moly ben töbl) czikko jelent 

 meg. Rovartani szempontból legfontosabb nuiiikája azonban a niíigjíir 

 Brehm (Az állatok világa) rovarkötetének fordítása, átdolgozása és 

 .a magyar viszonyokhoz yrIó alkalmazása, melybe nemcsak a saját, 

 hanem magyar szaktársai megfigyeléseit ljíve]i felvette és köz- 

 kincsesé tette. Rovartani tárgyal czikkei és munkái a következők : 



1. A mélitetíi és méh együttélése. (Kísérlotügyi Közlemények Y, 

 1002, p. 1—42, B ábrával és H táblával). 



•2. Pozitív adatok a fogoly (Pordix pordix L.) életmódjához. (Aqnila. 

 X, 11)02, p. 221—249). 



3. A méh és méhtetn együttélése I— II; (Rovartani Lapok IX, 1902, 



p. 153—156, 175—180, 5 ábrával). 



4. Egy fürkészdarázá életéből. I— II. (Ugyanott. X, 1903, p. 25—28, 



53—55, 23 ábrával). 



5. Ní'ivényevő Carabidák. (Ugj^anott. XI, 1904, p. 75—76). 



6. Az erdei cserelíogár elterjedése hazánkban. (Ugyanott. XI, 1904, 



]). 75—76). 



7. Brehm, Az állatok világa. IV. kötet : Rovarok, Budapest, 1906. 



8. A nagy és a kis viaszmol3^ (Rovartani Lapok. XIV, 1907, 



p. 102-109). 



9. Darwin származástana és az entomologia. (Ugyanott. XVI, 1909, 



p. 17—19). 



10. Dr. Vhryk Nándor. (Ugyanott. XVII, 1910, p. 145-147). 



11. Elvi szempontok a madárvédelem és a rovarirtás megítélésében. — 



Prinzipielle Standpunkte zur Benrteihfng des Vogelschutzes 

 nnd der Insektenvertilgnng. (Aqnila. XVIII, 1911, p. 194—210.) 



Csna Erxö. 

 Az AmpMdasis betularia L. var. funehralis Lamb. előfor- 

 dulása Budán. — Mikor ez év május havában meglátogattam 

 Dr. Némethy Nándor barátomat budai bimbó-utczai lakásán és 

 átvizsgáltam a részemre g.yüjtött lepkéket, örömmel akadt meg sze- 

 mem a fent megnevezett lepkén, a mit azonban barátom sehogy sem 

 tudott megérteni s váltig csak azon csodálkozott, miért nem lepnele 

 meg a Vanessák és hasonló mutatós társaik? Miközben az állat 

 fogásának helye és ideje iránt érdeklődtem, megmagyaráztam neki, 

 liogy a mi fekete lepkénk alighanem első lesz Magyarországon, a mi 

 aztán barátom előtt is érthetővé tette örömemet. Sajnos, hogy kön}'- 

 veim átvizsgálása után ez örömöm csak részleges maradt, mert hisz 

 a, lepke a Rovartani Lapok 1915. évi kötetének 175. lapján található 

 feljegyzés szerint már előzőleg is megkerült hazánkból, még pedig 



