150 



t(i vekre is felmászik egy kis ropogős kakoriczáórt, csakhogy ezen 

 •az úton még som ült a pusztítása olyan raéretekot, mint a milyen 

 Na.gybecskereken Aolt a poczkoknak aránylag csekély száma mellett. 



Magát a tengericsüvct, részben különböző időben, háromféle- 

 Ivépon támadja meg a hernj'^ü. 



A támadás leggyakoribb s legveszedelmesebb módja a cső 

 nyelébe való befurakodás szakasztott olyan módon, mint a szárba, 

 tehát kivülröl ; néha azonban Ijelülről a száron keresztül is. A kár, 

 a mit azután a hernyó okoz, attól függ, mikor s hog3'-an bántja a 

 cs(') nyelét, fia korán, aagusztnsban jut bele, a mikor a cső még 

 fejletlen s úgyszólyán teljesen átrágja a nyelet vagy ráadásul még 

 <\ zsenge csövecskéhez is. behatol s azt is kikezdi, akkor annak vége, 

 mert táplálék híján vagy els.zárad, vag}^ peclig a hernyó nyomdokain 

 bejutó gombacsirák okozta rothadás fejezi jje a hernyó pusztító 

 innnkáját. 



Ityen módon pnsztiü el a kukoriczamol3diernyó támadásától a 

 legtöbb teugericső. lOlG-ban pl. Cservenkán helyenkint, egyes táb- 

 lákban a fejlődő csövek 30— 40— 50 "/o-át láttam így elpusztúhii a 

 hernyórágás következtében. Ennek a bántalomnak egy további követ- 

 kezménye későbben szokta érni a csöveket s abban áll, hogy a fej- 

 lettebb csövek súlj^a alatt a részben elrágott nyél megtörik, a cső 

 lefordul s további fejlődésében megakad. 



A támadás második módja a cső fejlettségének előrehaladotta.bb 

 szakaszába esik s abban áll, hogy a hernyó a cső borító levelein 

 ' keresztűlrágja magát s a félig-meddig még puha szemekből eszegetve 

 •a csutkába hatol. A hernyónak a közvetetlen kártétele ebben az eset- 

 ben nem nagy, csakhogy a bejáró lik mindenféle egyéb fertőzésnek 

 kaput tár, mely azután az éretlen szemeknek a penészedését okozza 

 ■i\ lik körül kisebb-nagyobb terjedelemben, egyaránt apasztva a ter- 

 més mennyiségét és minőségét. A kártételnek ez a módja szeren- 

 csére ritkább, mert bizony gyérebb molyjárás esetén is tetemes vesz- 

 teséget okozhatna. 



A támadás harmadik módja a cső csúcsán,, a borító levelek 

 ■'tsszeérésénél való behatolás. A fertőzés nagyságához mérten ez elég" 

 gyakori, do rendszerint nagyobb jelentőség nélküli. Többnyire a cső 

 /•résének időszakára esik s egynéhány csővégi szemnek az elrágásán 

 kívül nagyobb kárral ritkán jár, úgy hogy sokszor észre sem lehetne 

 yfi\ni a henvyó ottlétét, ha kidobált szemetje ós ihiiléke el nem áruhiá. 



* 



A szennye termesztett kulcoriíízán kívül a kukoriczamoly a sűrűn 

 \etett takarmánj'tengeriben, a csalamádéban is előfordul. Cservenkai 

 tapasztalataim szerint azonban ennek gyakorlati jelentősége alá- 



