157 



nem azért, mert az amerikai újabb felfogás az, hogy a közönséges' 

 xértetű {ScMzonenra lanigera Hm.) azonos az amerikai szilfán {Ulmus 

 americana L.) élő amerikai szilfalevéltetűvel (ScMzoneura americana 

 IbiLEY)^, hanem azért is, hogy Európába való behúrczolása majdnem 

 ugyanazokon a nyomokon halad, mint a szőlőtotű (Phylloxera vnsta- 

 irix Pl.) útja hozzánk Anglián, Eszak-Francziaországon át vezetett! 

 Megengedhetjük, hogy e rovar eredeti hazájában az amerikai szilfán 

 csak mint gubacslakó levéltetű élt, de mikor az almafára került már 

 változtatott az életmódján, részben mint a faderék, részben mint a 

 gyökér lakója élt tovább és mint ilj^en jutott azután az amerikai, de 

 esetleg a hazatérő európai almafajtákkal is vissza Európába. Miná- 

 lunk csakis mint az almafa lakója ismeretes és habár úgy a faderé- 

 líon és elágazásain, de mindig csak fásodó korukban, mind a gyö- 

 Ivérzeten bőséges gubacsot (kinövést) fejleszt : a levélzeten nemcsak 

 gubacsot nem fejleszt, de egyáltalában neni is élhet meg. Azután az 

 alma földfeletti részein való tartózkodása is tanulságos. A' fa föld- 

 feletti részein a vértetű buján és bőségesen csak ott szajDorodik el, 

 a hol a hőmérsék közepes s a hol a levegő igen párás. Ez utóbbi 

 lehet természetes, pl. valamely igen csapadékos, köddel-párával telt 

 völgyben, de lehet mesterséges, pl. valamely sűrűn beültetett helyen, 

 a hol a fa koronája is sűrű, mert az a talaj erejénél fogva sűrűnek 

 nőtt, vagy mert ez az illető fajta ezenkívül még a különösen vér- 

 "tetves fajták közé tartozik (téli aran}^ parmén, téli fehér kalvilí, sárga 

 szópvirágú stb.), bizony megesik, hog}^ az illető, fa egész hosszú- 

 ságában véges-végig gyapjas lesz a vértetű fehér váladékától. 

 Viszont, ha a fa meleg, száraz hetyen áll, ha szegény, gyér ágú a 

 koronája : akkor derekán s általában a földfeletti szervein talán 

 nyoma sem lesz a vértetűnek, holott a széljárástól, vagy egyébtői 

 kissé meglazuló nyakán, vagy a föld felszínét érintő s abból kikan- 

 dikáló gyökerén mégis lesz vértetű, még pedig annál több, mennél 

 sűrűbb gaz borítja a fának ezt a részét (alját) és mennél párásabb 

 az a betakart gazos rész. Megesik, hog}'' közel egymáshoz álló két 

 fa közül az egyik, a mely magas derekú, rendesen gondozott, tehát 

 légjárta koronájú, teljesei tiszta lesz a vértetűtől, holott a másik, a 

 mely törpe s alig magasabb, mint a körülötte növő burgonya s a, 

 babbal befuttatott egy-két kukoriczaszár, tehát a mely saru növény- 

 zet között áll, tele lehet és vértetves helven tele is szokott lenni. 

 H; két fa és rajta a vértetű egyformán szenvedte a tél hidegét, a 

 nyár forróságát' s ha az egyiken kisebb mértékben, vagy egyáltalá- 



1 Ez miss Patch véleménye. Lásd : M. Edith Patch : Elra leaf curi 

 aad woolly apple Aphid. Orono, 1812. — Maine Agricultural Exp. Station. — 

 ■University of Maine. 



