178 



Trechus pilisensis Csiüi, n. ap. 



T/-. laio Putz. affinis, sod differt : statura aii£rustiore, eolore 

 Ijrunneopicoo, clypeo, verticc, pronoti elytrürumqiie inarg-inibus rufo- 

 brimnois, palpis ot pedibus bniimeo-ílavis, pronoto angustioro, late- 

 ribns vix rotiindatis, niarginc laterali augustiore, angulis posticis tolis 

 rectis, cxtrorsum iio minimé quidem prominulis, olytris longioribus, 

 >triis omnibus etiam lateralibus profundis. Long. 4— 4*5 mm. 



Hungária contralis: Moiitos Pilisensos. 



Fénylő szarokbarna, íelü) gyenge aczélkék tünettel, a csápok 

 ('^s a felső állkapcsok barnás-vörösek, a tapogatók és a lábak barnás- 

 sárgák, a fejpaizs, a fejtető, az előtör hátának és a szárnyfedők 

 szegélye sötétebb barnás-vörös. Az előtör háta egy negyeddel széle- 

 sebb mint hosszú, oldalai ívelten kerekítettek, a rövid hátsó szögletek 

 előtt gyengén öIjIös, utóbbiak dorékszögűek, az oldalperem keskeny, 

 erősen felhajló. A szárnyfedők szabálj'os tojásformák, egyharmaddal 

 hosszabbak mint szélesek, a hosszanti barázdák élesek, a szélsők 

 kissé gyengébbek. A hátsó lábfej első íze karcsú, keskeny, majd- 

 nem kétszer oly hosszú, mint a második íz. Hossza 4— 4*5 mm. 



Előfordul a Pilisi-hegj'ségben (Dobogókő, Hoffmaini-knnyhó). 



A Keleti- és Déli-Kárpátokban és a Bihar-hegységben honos 

 Tr. lalii^ Putz. legközelebbi rokona, melytől azonban karcsúbb ter- 

 niete, állandóan szurokbarna színe, világosabb barnás-sárga tapo- 

 gatói és lábai, keskenyebb, oldalt nem oly erősen kerekített előtora, 

 keskenyebb oldalpereme és nem -oly hegyes, hanem derékszögű, hátsó 

 szögletei, hossz úkásabb szárnyfedői és ezeknek oldalt is élesebb 

 barázdái által könnyen megkülönböztethető. 



, A Trechus hiiits Putz. másik rokonától, a Tr. fontinalis RYB.-től 

 az új faj abban különbözik, - hogy hátsó lábfejének első íze nem 

 kiszélesedett és laposan lisszcnyoraott, hanem rendes fejlődésű, ép 

 olyan, mint a Tr. latus-é. 



Érdekes ez az új faj állatföldrajzi szempontból is, a mennyiben 

 egy olyan csoportnak képviselője, a melynek többi faja a Kárpátok 

 "hegylánczolatát lakja, legkcizelebbi rokona a {Tr. lahis) pedig a 

 Keleti- és Déli-Kárpátok és a Bihar-hegység lakója. 



