10 



korlati rovartan. teróu incgolőzto már a üatal Amerika és más vidék, 

 mi akkor (iiiérzettel hívatkozliattiinlv rá, Iioiiy nii o téren ma már- 

 38 esztendős és l^evált mimlcássáíí'ú intézettel l)iriink. 



E történeti rész és rövid jellemzés után tekintsünlc vég'ig a 

 38 esztendős múlton, nézzük csak, mit és milyen főbb és gyakrabban 

 kártevő rovartól szenvedett Alagyarország" erdő- és mezőgazdasága. 

 Ez az ismertetés, sajnos, azt mutatja, liogy Magyarország e tekin- 

 tetbon mepiehetősen — férges ! Ez természetesen szerves össze- 

 függésben van hazánk földmívelésügyénok hol jobban, hol kevésbé 

 jól kifejlődött mezőgazdasági viszonyaival. 



Nem lehet feladatom, hogy évről-évre, kártevőről-kártevőro és 

 meglepett termesztett gazdasági növényről-növén3'-re haladva rajzol- 

 jam hazai veszteségeink szomorú képét és a szenvedett károk 

 nag3"ságát. ^íegelégszem azzal, hogy csak a nagyobb mértékben 

 előforduló kártevőkre terjeszkedem ki és hogy a hazai jellemző kár- 

 tevők pusztító munkáját s az ellenök folytatott küzdelem eredmén\'ét 

 emelem ki. 



Benxzür Er>EK adjunktus segítségével táblázatban kíséreltem 

 meg összeállítani néhány kártevőnek év és eset szerint való előfor- 

 dulását. E táblázat tanulságos, de nem hü képe a károk nagyságá- 

 nak. Ne feledjük, hogy a rovarkártadósítók is csak esetről-esetre- 

 jelentették be a kárt s az ismert kárról, még ha az jelentékeny is- 

 volt, sokszor hallgattak. Es hallgatott a. gazdáknak ama OO'^/o-a is, a 

 kik éveken át nem tudták s részben ma sem tudják, hogy Magyar- 

 országon \'an Rovartani Állomás. E táblázat értéke tehát igen 

 viszonylagos. Az egyes sorozatokban akadó feltűnően nagy számok 

 nem mhidig a nagy és tiimeges kárt jelentik, mi'rt némely nagy 

 szám oka sok esetben valamely hivatalos rendelkezés (pl. miniszteri 

 rendeletre történt a jelentés, 1. a vértetüt 19if)-ban, a kukoriczamolyt 

 , 1017-ben), némelykor pedig igazi jajkiáltás (1. 191ü-ben a csíkoshátú 

 és fritlegyet). Hogy e 38 éves sorozatokban milyen tanulság rejlik,, 

 azt szintén az egyes rovarkár jellemzések során emelem majd kh 

 Mielőtt a mezőgazdasági kártévőkre reátérnék, hadd foglalkozzam, 

 előbb az erflei kártevőkkel. 



A mint ismeretes az erdőgazdaság a földkihasználásnak meg- 

 lehetősen külterjes módja. Az erdő az, a melyre a tulajdonos gazda 

 még a kí'izelmúltban semmit, vagy majdnem senunit sem költött, de 

 emellett nagyon szerettek volna belőle liasznot látni. A XIX. század- 

 ban azonban egyszerre változni kezdenek a viszonyok. Az erdőgaz- 

 dálkodás legelőbb is takarékos lesz és a kihasznált erdő helyére 

 költséggel új erdőt telepít és nem 1)ízza e telepítést a természetre és- 



