19 



otyan rovar ez nálunk, a mely az erdőgazda érdekét nag-yon is 

 közelről érinti. A mióta kivált az osztrák, vagy a fekete fenyő (Pinus 

 nigra Arn. vagy más néven austriaca Höss.) a mi homokjainkon, de 

 egyéb hel3'eken is kiváló figyelemben részesül és sokfelé ültetik, igy 

 a Karst-nak egyik-másik részén is, ennek az erdei fenj^ödarázs 

 lárvái (ál-hemjí-ói) ug3^ancsak gáncsot vetnek. Ez a darázs a telepí- 

 tésekkel lépést tartva, még ennek az évszáznak első tizedében is 

 egyre nagyobb számban mutatkozik. 



Említésre érdemes még a kocsányos tölgyfa-csemeték gyökerén 

 Vadászerdőn (Temesvár mellett) 1888-ban talált Phylloxera coriicalis 

 Kl., mel}^ annyiban érdekes, mert erről a fiUokszéra-fajról a múltban 

 csak az volt ismeretes, hogy a tülg}^ derekán és ko^kn él. (A szőlő 

 fillokszéráján kívül él nálunk még egy harmadik fillokszéra-faj is, a 

 Phylloxera quercus B. d. Fonsc, a mely nj^áron a csertölgy levelén 

 ol3''kor igen nagy számban található.) 



Ennél a rovarnál nagj^obb jelentősége van nálunk az akáczfa 

 paizstetűjének. Ez a paizstetű az az ajDró, fél bors-szemnyi nagj^ságú 

 rovar, a mel}^ május végén és júniusban eg3^szerre sokszor igen nag3' 

 számban látható a mi közönséges akáczaink eg3^- vagy kétéves haj- 

 tásain. A tudomány eleinte újnak, eddig ismeretlen fajnak tartotta és 

 DouGLAS 1890-ben csakugyan az akáczfa j)aizstetaje, Lecanium robi- 

 nariimi Dougl. néven il3''emiek le is írta. Ez a rovar nálunk a múlt 

 század 80-as évei végén leginkább a homokterületen (Szeged és 

 vidéke), de lassankint az egész országban, tehát a kötött talajon is. 

 nagy gondot okozott, mert a paizstetű g3"ors terjedése, nag3^ szám- 

 ban való előfordulása, közhit szerint már-már az akáczfának szinte 

 pusztulását jelezte" s a terjedő rovarnak nemcsak erdő-, hanem mező- 

 gazdasági jelentősége is támadt. Hiszen nálunk szinte nehéz elkép- 

 zelni, hog3^ az akáczfának mi a nagyobb jelentősége, az erdő- vagy 

 a mezőgazdasági-e ? A mai alföldi mag3''ar mezőgazda szinte el sem 

 képzelhető az akáczfa nélkül, a mel3' neki nemcsak az összes gazda- 

 sági szerszám- és tüzelőfáját adja s a mellett a gazdaságiban majd- 

 nem minden gondozás nélkül és ol3"an gyorsan nő. mint talán e'g3'etlen 

 más haszonfa sem ! 



Szerencsére azonban kitűnt, hogy az akáczfaiDaizstetű még sem 

 otyan végzetes ellenség, mint eleinte híre terjedt. A beteg, rossz 

 hel3^en növő akáczfát bizon3^ megviseli e rovar és ki is jDusztítja ; 

 viszont az erős növésű és neki való hel3'en (akár a futó homokon, 

 akár a kötött talajban) növő akáczfa vígan nő és ha tavasszal faka- 

 dáskor, a mikor a millión3á paizstetű szívogat rajta, lombja kifejlesz- 

 tésével 8 — 10 nappal késik is, de már virágzásakor és későbben meg 

 sem látszik rajta ezen elmaradásnak n3"oma. 



Ezzel a rovarral, mint hazai új állattal szintén behatóbban fog- 



