20 



lalkozott Dr. Horváth Géza és vizsgálatainak eredmén3''e részint a 

 felettes hatóság- útján terjedt el az erdőliatóságok között, részint tudo- 

 mányos fol3^óiratban látott napvilágot. ^ Erről a rovarról eleinte az 

 volt a vélemény, hog^' magyar eredetű állat, mert hiszen az akáczfa 

 őshazájában és másntt, a hol ez a hasznos fa elterjedt és meghono- 

 sodott, ez a paizstctű rajta nem fordult elő, de miután idővel kitűnt, 

 hog}^ ez az állat előfordul Német- és Francziaországban, sőt Paris 

 közelében is, Maiíchal e kérdést 1907-ben ismét vizsgálat alá vette 

 s akkor kitűnt, hogy ez a paizstetű nem egyél), mint a somfán éfő 

 és régóta ismert Lccaníniu comi Bouci-ié nevű faj. A somon és az 

 akáczon élő két paizstetű között lényog-es alakú vagy életmódbeli 

 különbség nincs s ha mégis mindenáron meg kellene állapítani valami 

 eltérést, akkor ez csak az lehet, hogy a szóbanforgó paizstetű az akácz- 

 fán szívesebben és szinte mohóbban és vígabban él, mint a somfán s az 

 előbbin mindig tömeo-esebben is akad, mint az utóbbin ; végül hogv 

 az akáczon élő paizstetű, talán neki jobban megfelelő gazdanövényen, 

 általában kissé nagyobbra és erősebbro nő, mint a somfán. Nálunk . 

 nem ritka a som, ha nem is olyan közönséges, mint az akáczfa, 

 mégis ugyancsak kell keresni olyan somfát vagy bokrot, a mely 

 paizstetves s ha paizstetv^es is, a paizstetű csak elvétve fordul elő 

 rajta. Szinte azt mondhatnók, hogy az az akáczfáról jutott rá! Mert 

 nálunk majdnem megszokott s az Alföldön, a paizstetves akáczfa 

 hazájában szintén rendes dolog, hogy a paizstetves akáczfáról elkerül 

 a paizstetű minden más, akár éves, akár évelő, akár dudvaszárú, akár 

 fás növényre ! Ahogyan az akáczfa közelében növő szőlő, almafa és 

 og3^éb gyümölcs — vagy díszfa (pl. rózsafa) paizstetves lehet, azon- 

 képen paizstetves lehet az ugyanott növő kender, burgon^^a, czukor- 

 répa és sok más gazdasági növény. Az akáczfa j^aizstetűje ezek 

 alapján tehát elvesztette eredeti tudományos nevét s ma az már leg- 

 feljebb csak mint EnU'canitim comi Bouché var. robiniaruin Dougl. 

 szei^epel.- 



Végül az erdei kártevő rovarok közül hadd emlékezzem meg 

 az — ás káró 1 ! Nálunk, azt hiszem, hogy nincsen erdőgondnok, a ki, 

 ha csemetekertje van, a pajor-ról (pajor a cserebogár lárvája) és az 

 áská-ról állandóan és a legelkeseredettebben nem panaszkodnék. Ha 



1 Dr. Horváth Géza : Az akáczfák paizstetvéről. (Math. és Természettud. 

 Értesítő. IX, 156—164.) 



- V. Marchat, : Notes siir les Co.chenílles. (Ann. Soc. Ent. Franca. 

 Paris, 1908, p. 264.) 



Illés NAndor : Az akáczfa-paizstetíí kérdése Magyarországon. Buda- 

 pest, 1896. 



Jablonowski József: A szőlő és egyéb gazdasági növények paizs- 

 tetvei. (Kísérletügyi Közlem. XIX. 1916, p. 170.) 



