21 



az erdőgüiidnukságljan minden rendben van, (ie az áska a csemete- 

 kertben mégis garázdálkodik és a különféle csemetének a nyár első 

 felében hol szerényen csak 10—15, hol jobban 35-50, hol teljes 

 erővel 70— 80"/o-át teszi tönkre, mert gyökerüket részben lehámozza, 

 részben teljesen megrág-ja. Egy marostorda-vármegyei erdögondnok- 

 ság 6 esztendő alatt 2-3-szor panaszkodik az áska elleji, a mely 

 név alatt tulajdonképen a közönséges lótetű lappang. Az összes 

 erdőgazdaságunkban az. a panasz, hogy a lótetű már a csemetékben 

 okozott nagy kárnál fogva csak növényevő lehet. Az igazság tulaj- 

 donképen az, hogy a lótetű a legtöbbször nedves helj'en és bőven 

 trágyázott földben él, a hol sok a földi giliszta ; tavasszal és a nyár 

 elején ez a főtápláléka — ha a giliszta a föld felszínén van ! Pollen- 

 ben száraz és tartós melegben, ha a csemetekert talaja kiszárad s a 

 giliszta jó mélyre lehúzódik, a hová a lótetű nem egyhamar mehet 

 utána, kénytelen a lótetű azzal beérni, a mihez hozzáfér s eszi a 

 csemetekertben a fiatal, egy-két éves csemetegyökerek héját és puhább 

 gyökerét és eszi vagy hasonló oknál fogva, vagy ha előbb kifogta a 

 gilisztát, a konyhakertben a húsos és még puhább gj'ökerű ve te me- 

 nyeket is ! 



Noha a 38 esztendős időszakból az erdőgazdasági kártevők 

 sorából érdemes és tanulságos dolog volna, ha még több adatot 

 hoznék fel, azonban elég legyen ennyi is ! Ebből mindenesetre látjuk, 

 hogy az erdőgazdának már a múltban is elég baja volt a kártevő 

 rovarokkal s még több baja-gondja lesz ezután ! Akárhogy forgatjuk 

 a dolgot, a vége mégis csak az lesz, hogy az erdészembernek, tartsa 

 is magát bármennyire „praktikus ember"-nek, foglalkoznia kell a 

 némely erdészember szemében csak elméleti tudománynak tartott 

 rovartannal ! A ki ma a rovartant még mindig csak szórakoztató 

 foglalkozásnak tartja, az — hiába van a zsebében az erdőmérnöki 

 kitűnő oklevél — nem fogja ismerni a gondjára bízott erdő titok- 

 zatos életét ! 



* 



Az erdőgazdaságnál nagyobb befektetéssel és több munkával 

 dolgozik a szűkebb értelemben vett mezőgazdaság és annak a talaj 

 megmunkálásában, kihasználásában tökéletesebb ágai a szőlészet és 

 a kertészet és a mint ezek belterjességük arányában emelkednek ; 

 emelkednek ugyanilyen arányban az így termesztett növények rovar- 

 ellenségei is. Ha sok rovarellensége van a majdnem magára hagyott 

 erdőségnek, akkor e szerint még több rovarellensége lehet a rovarok 

 világából a kalászt s egyebet termő mezőnek, a szőlőt és gyümölcsöt 

 termő szőlős- és gyümölcsöskertnek ! 



A letelt hosszú időszak jellemzését talán ugyancsak a szőlő- 

 gazdaság rovarellenségeinek ismertetésével, kezdhetem meg\ mert 



