22 



liitízeii az új intézet, az Ország'os Phylloxera-Kisérleti Állu- 

 más is — az akkori idők felfogása szerint — a szőlőellenségek leg- 

 nagyobbikával, a szőlőtetűvel (Phijlloxera vasiatrix Pl.) foglalkozott. 



A baj ritkán jár magában. Ez bebizonyult a hazai szőleinkben, 

 a mint azokat a fillokszéra kikezdte. 



Már 1884-ben kezdődik a panasz a szőlőiloncza, a Toririx Pil- 

 leriana Schiff. ellen ; eleinte Heves-, Pest- és Torontál-vármegyékben 

 szórványosan, majd tömegesebben Krassó-Szörényben (Langenfeld), 

 Temesben Verseczen és Fehértemplomon is. A pusztítás itt 1893-ig' 

 ol3"an nagy volt, hogy a kormány 1885-ben az akkori értékszámítás 

 szerint a 140 ezer forintnyi adóból 41 ezer forintot volt kénytelen 

 elengedni. Az iloncza-kár a sík fekvésű szőlőkben fordult elő. Elő- 

 fordult az (Zemplénben) a mádi szőlőkben is, de csak egy évig, 

 egyébként azonban mindig csak sík, mint akár a kötött talajú, akár 

 a homoki szőlőterület lakója. Midőn a kilenczvenes években a homoki 

 szőlőtelepítés a lehető legnagyobb fokra emelkedett, akkor kezdett az 

 5—6 éves szőlőkben, de későbben is, egyre számosabban és vesze- 

 delmes mértékben terjedni ez a rovar. Baja környékén, Nyíregyháza 

 mellett (Sóstóhegy), Pestmegyében (Izsák, Annatelep), Hevesben 

 (Gyöngyös vidéke), majd ismét Versecz sz. k. város vidéke az, a 

 mely napjainkban is sokat szenved ettől a rovartól s nem ritka ott 

 az olyan szőlő, a melyben májusban, júniusban alig látható egy-egy 

 szőlőlevél, ellenben esténkint annál jobban hallható az iloncza sok 

 százezer hernyójának a rágása!^ 



A fillokszéra pusztító munkáját súlyosbította és az ellene való 

 védekezést részben zavarta is a firkáló bogár, az Eumolpus vitis Pab. 

 vagy helyesebben Adoxus obscurus L. var. vitis Fb. Ennek a bogár- 

 nak, mint a szőlő ellenségnek életmódját, mint legelső részben már 

 1873-ban megállapította Dr. Horváth Géza,^ a mikor kimutatta, hogy 

 lárvája a szőlő gyökerét rongálja. Majd a nyolczvanas években 

 kitűnt, hogy a kifejlődött bogár bántja a szőlő levelét, zöld vesszejét 

 és ha sok a bogár, igen érzékeny mértékben a bogyót. Előfordult 

 úgy a kötött talajokban, mind a homoknak televényes foltjain és 

 habár nagyobb kárt okoz a sík szőlőben, nem ritka a szelídebb lej- 

 tőkön sem. Kártétele foltonkint kezd jelentkezni, de 2—3 év múlva 

 tele lehet vele az egész szőlő. 



A firkáló bogár lárvája súlyosbítja a fillokszéra kártételét, mert 

 szintén a szőlő gyökerén élve, rágásával részint gyöngíti, részint el 

 is öli ezt. Ez a rágása sokszor megakadályozta a fillokszérának szén- 

 kéneggel való sikeres gyérítését. A hol t. i. ősszel és kora tavasszal 



1 Sajó K. : A szőlőlevélsodró pille. (Bor. Lap. 1891.) 



2 Verhandl. der Zool.-bot. Gesellschaft in Wien. 1873. 



