24 



ó-kruglicai területre ismét szőlőt telepítettek, mert ugyanez a bogár 

 bántotta most is a szőlőt. Midőn pedig a langenfeldiek az előbbi 

 helytől mintegy 5 km.-nyi távolságban ismét szőlőt akartak telepí- 

 teni, a bogár csak megjelent újra, de a szőlőket már nem ez, hanem 

 az időközben oda is elkerült hatalmasabb fillokszéra irtotta ki ! 



Valószínű, hogy az OUorrhynchus populeti ezen a vidéken 

 eredetileg nem a szőlőn, hanem más bokron, vagy valamely dudva- 

 szárú növényen él és csak ha szőlőt telepítenek oda, vándorol arra 

 tömegesen. A bogár életének egyéb viszonyai különben ma is 

 ismeretlenek. 



Az előbb említett vinczellérbogáron kívül gyakori volt 1911-től 

 1916-ig az Oliorrliynchus lavandus Germ., de ez csak májusban-jűnius- 

 ban jelenik meg és a szőlőlevélnek csak a szélét csipkézi ki, holott 

 az említett másik két bogár korai és már a fakadás idején verődik 

 össze a szőlőben. 



A múlt század 80-as és 90-es éveiben telepített homoki szőlők- 

 ben, ha nem is lehetett baj a fillokszérával, annál több gondot okoz- 

 tak egyéb rovarok, kivált míg- a telepítés csak szórványosan történt 

 s a szőlők között vagy szomszédságában megmaradt a régi gyep, 

 vagy másra használt terület. 



A legtöbb panaszt okozta eleinte a már régibb időkből is ismert 

 kendermagbogár (Periielus familiáris Boh.), a mel}^ már márcziusban 

 mutatkozik és kora áprilisban kirágja a szőlővessző termő szemét, 

 de a szőlőn kívül meglepheti más fásnövén}^ rügyet is, így a gyü- 

 mölcsfákét és az akáozfáét is. Hogy ez a bogár hol tölti lárva-korát 

 és melyik növényen él, azt még a inai napig sem tudjuk. Ha azonban 

 egybevetem a dolgot azzal, hogy noha ez a bogár mai nap is csak 

 akad, de egyre kisebb számban ott, a hol az . egész homok, vagy 

 annak egybefüggő nagy része, be van telepítve szőlővel, akkor abból 

 arra a következtetésre jutok, hogy lárvája a futóhomok növényzetén, 

 még pedig elsősorban az ott megtermő fűfélék gj^ökerén él. Ebben 

 megerősít nemcsak a homok füves gyöpjeinek apadása, mely a szőlő- 

 vel betelepített területen oka a kendermagbogár apadásának is, ha- 

 nem az is, hogy a 90-es évek végén a kendermagbogár korai meg- 

 jelenésekor a bogarat Örkényben a füves-gyepes homoki utakon nagy 

 számban találtara, holott a szőlőben, a melytől csak egy léczes kerí- 

 tés választotta el, egy sem volt. Királyhalmán a szőlő széles gyepes 

 útján látta azt Vadász Emil is, a mikor még — talán 1909 — 10-ben 

 — ott szőlészkedett. A mikor azonban ugyanezen év augusztusában 

 és őszén ugyanezeken a helyeken kerestük a lárváját és a kiemelt 

 homokot átszitáltuk, lárvájára nem akadtunk. Ez azonban még nem 

 véglegesen tagadó bizonyíték, mert hogy a homokban van olyan lárva, 

 a mely a kengermagbogáré lehet, azt onnan sejtem, hogy ebben az 



