27 



holdnál nagyobb szőlőjének fenyegetett pontjain a szőlők között meg- 

 honosítjuk kisebb-nagyobb, hármas-négyes csoportokban a fekete 

 fenyőt. A telepítés kezdete — az eliskolázás — pompásan sikerült 

 és ez a fenj'-őfaj, úgy mint más homokon, Csongrádon is pompásan 

 nő. A szétültetésben azonban — sajnos — a háború és a vele járó 

 közigazgatási, meg egyéb nyomorúság egyelőre megakasztott. Hogy 

 ez a bogár szereti a fekete fenyőt, ezt Kiss barátommal 1917-ben 

 tavasszal, az általános fakadás előtt is láttuk, mert még 8 hónappal 

 a bogár rajzása után is találtunk a szép és fiatal fenyvesben több 

 élettelen kallócserebogarat ! 



Nevezetes története van ebben az időszakban a közönséges 

 cserebogárnak is. Hog}^ a cserebogár, mint lombpusztíto úgy az 

 erdészetben, mint a gyümölcs- és díszkertészetben hírhedt nevű állat, 

 valamint hogy a mezőgazdaság mindennemű termesztett növényének 

 akár fás, akár húsos gyökerét egyenlő mohósággal pusztítja a bogár 

 lárvája, pajorja, a szántás-kukacz, az általánosan ismeretes. Kártéte- 

 lének meggátlását czélozza az 1894-ben meghozott XII. törvényczikk, 

 a melynek 50. szakasza elrendeli, hogy „a cserebogarak tömeges 

 megjelenésük alkalmával is megfelelő módon pusztí tandók !" 



A megfelelő pusztítástól, t. i. a cserebogár általános irtásától 

 azonban egyelőre még messze állunk, de azért a lefolyt 38 esztendő 

 alatt mégis nagy lépést tettünk előre. 



Az egyik lépés az, hogy most már tisztában vagyunk a csere- 

 bogár hazai rajzásával, azaz hogy melyik esztendőben és hol rajzik 

 a bogár ? Ennek a vizsgálatnak alapját már szintén Dr. Horváth 

 Géza vetette meg 1893 ban, a mikor a rendelkezésére álló kevés 

 adatból is megállapította,^ bogy az országban a cserebogár fő rajzása 

 abban az esztendőben van, a mely esztendő összes számjegyeinek 

 összege 3-mal maradék nélkül osztható. Ilyen esztendő lesz pl. 1920. 

 Ez az országos cserebogaras év. Az ország délnyugati (Vas-, Zala-, 

 Somogy-vármegyék alsó) részében a cserebogár azonban az országos 

 rajzásnál egy évvel korábban, míg az északkeleti részében (Zemplén, 

 Ung, Szabolcs, Máramarosban) viszont egy évvel későbben rajzik. 

 Dr. Horváth Géza eme megállapítását kiegészítette azután részben 

 az erdőhatóságoknak, részben a gazdasági tudósítóknak 1899-től 

 1907-ig terjedő adatgyűjtése, amelyeta Rovartani Állomás néhai 

 adjunktusa, későbben székesfővárosi polgári iskolai igazgató, Lósy 

 József feldolgozott. Ezek az adatok aztán, a mint azt az Abauj-Torna- 

 s a szeben-vármegyei kötelező cserebogárírtás általában jól és a sáros- 

 vármegyei pedig legalább biztatólag igazolja — jó alapjai lehetnek a 



1 Dr. Horváth Géza : A cserebogár fejlődésének időtartama hazánk- 

 ban. (Természettud. Közlöny, 1893, p. 184.) 



