Az Eucera cíypeata Er. életéből. 



Irta : De. Zilahi Kiss Endrk. 



Ez a hossz úcsápú méh Magyarországon nem tartozik a ritka- 

 ságok közé. A faunakatalogus szerint is egyike azoknak a fajoknak, 

 a mely a legtöbb helyen előfordul. Elég könnyen felismerhető faj, 

 mely június-július hónapokban a lóherén és luczernán található. 

 Daczára annak, hogy a mint említettem eléggé ismert fajjal van 

 dolgunk, életmódjáról eddig semmit sem tudtunk. Rudow ismertette 

 egyedül, de nagyon hézagosan az Eucera longicornis, iricinda és 

 niaivae A'íiio]í fészkelési \ászonyait ; szerinte ezek fíildalatti üregekben 

 társasán élnek, a mennyiben egy-egy üregben több nőstény is tanyií- 

 * zilc és lia meg nem zavarják, azt több éven át is használják. Magani 

 ezeket a fajokat nem figyelhettem meg és így Rudow megfigyeléseit 

 nem erősíthetem meg, de megjegyezhetem, hogy az Eucera cíypeata 

 életmódja ezekétől teljesen eltérő. 



1917. évi június elején Lipikeii való tartózkodásom alatt hártj^-ás- 

 szárnyúakat is gyűjtöttem és ig\ egj homokos agyagból álló domb- 

 oldalon többször került elém ennek a fajnak a hímje, a mint az út 

 ho.'^szában nagy sebességgel röpködött. A hímet virágra szállani 

 nem láttam és így nem figyelhettem meg, hogy milyen növényt 

 szokott felkeresni. Egy alkalommal feltűnt, hogy egy hím egy körül- 

 belül fi mm; átmérőjű és az út szélén lévő lyuk felett szárnyát rezeg- 

 tetve röpköd, a min nag3'^on csodálkoztam, mert hiszen eddig (\gx 

 tudtuk, hog3^ a hímek, ha egyszer elhagyták fejlődésük helyét, oda 

 visszatérni nem szoktak. Éjszakára is \\gj szoktak a hímek elpihenni, 

 hogy rágójuklcal megfognak egy fűszálat és azzal derékszöget alkotv.T 

 oly mélyen alusznak, hogy ityen állapotban a mezőről hazahozhaljidc 

 íi.nélkül, hogy reggelig megmozdulnának, sőt ha cziánkáliumos gyűjtő- 

 üvegbe tesszük, ebben az állásban pusztulnak el. 



Hog3'' a hímet és a történendőket líözelebbről megfigyelhessem 

 leültem az út szélére. Kis vártatva a hím csakugyan bement a nyí- 

 lá.sba, melyből kevés időzés után erőlködve czipelve — húzta ki csáp- 

 jánál fogva n, nőstényt, a mely nem akart jönni s midőn a hím köz- 

 vetlenül a nyílásnál azt eleresztette, rögtön visszaosont a fészek 

 mélyére. A hím újra utána ment, a játék megismétlődött, a nőstényt 

 kihúzta, de a nyílásnál már nem eresztette el, hanem azonnal páro- 

 sodott vele. A párosodás mintegy fél perczig tartott s midőn elváltak 

 miudkettőt gyüjtőüvegemmel leborítottam és g,yüjteményem részére 

 konzerváltam, liogy a fajt is. melybez tartoztak, pontosan meg- 

 állapíthassam. 



A méhekről azt tartottuk íva eddigi megtig\^elések alapján, 

 hogy púrosodásuk a levegőbtMi lötlóuilc, do nem sejtetliik. hogy n 



