40 



darazsak, miután a mag héján Iceresztülrágták magukat, majd csak- 

 hamar párosodnak és az almafa elvirágzása után kezdi a nőstény a 

 peterakást. Ez úgy történik, hogy , a nősténj'- hosszú tojócsőve 

 segítségével a kíjtődcitt kis termés magját megiurja és tojócsővével 

 elhetyezi tojásai.. A szúrás okozta parányi soh csakhamar beforr és 

 semmi sem árulja el, hogy az ahiia magja meg \'an fertőzve. Július- 

 ban a lárvák már kifejlődtek, de a magban bemie niaradnak tele- 

 lésre, tavasszal i)edig minden bábburoknélkiih bábbá alakulnak át, 

 mely bábokb(31 tavasszal az ;dma['a virágzása idején kirepülnek a 

 darazsak. 



ScHLKűHTENUAL-uak sikerült a galagonyán is meghgy élni, hogy 

 a nőstény hogyan rakja le tojását. Az ő megfigyelése szerint a nős- 

 tény a termésre merőlegesen állított tojócsővel előbb átfúrja a termés 

 húsát a mag mikropiléje közelében és a mikrojíilén keresztül rakja 

 tojását a mag lágyabb részeibe. A galagonya magját nagyon kemény 

 és vastag' csontos burok veszi körül, melyet a darázs nem tud átfúrni, 

 azért szükséges neki a mikropilén keresztül — mint egy természe- 

 tes nyíláson át — juttatni tojását a magba. 



A kifejlődött darázs kiszabadulására nézve érdekes esetet említ 

 fel Taschenbioug. Mokkzecki szerint ugyanis a mag kiszabadul a 

 rothadó teruiósből és az íg\' szabaddá lett magból könnyen kij ui a 

 darázs is a jnaghéj átrágása után. I'aschenberü egy esetet említ fel, 

 mikor az alma húsán keresztülrágta magát a darázs, tehát egy hosszú 

 csatornát kellett a darázsnak rágni az alma húsán keresztül, míg n 

 szabadba érhetett. Taschenberü meghgyelése szerint agy-egy almá- 

 ban legfeljebb két darázs volt, de tcJbb sohasem, sőt ugyanazon hely- 

 ről származó almából sok teljesen mentes volt a fertőzéstől, noha 

 egyes almákban megtalálta a Suntomaspis driqmrum-ot. 



A mi már most ennek íi, darázsnak a gazdasági jelentőségét és 

 kártételét illeti, a-z csak a faiskolák szempontjából jöhet figyelembe, 

 mert a vadalmafa- csemeték nevelését nehezíti meg, esetleg ha nagyon 

 elszaporodik, akkor meg is akadályozhatja. Az eddigi adatok szerint 

 azonban ettől nem kell félni, mert a kis darázs olyan ritka, 

 hogy a budai Vinczellériskola esetét kivéve, 1884 óta egyetlen eset 

 sem fordult elő Magyarországon, hogy a kertészek panaszkodtak 

 volna arra, hogy az elvetett ahnívmag' nem kelt ki, vagy hiányo- 

 san kelt volna. 



Végül az esetleges kártétel (jsetére a védekezésre nézve taná- 

 csot adni nagyon nehéz, mert elsősorban a magvak fertőzését kellene 

 megakadályozni, ami ugyan t{!lj(!s preveutíx^ védekezés volna, de 

 gyakorlati szempontból nézve kivihetetleji. Maraíhin, teliát a ipár fer- 

 tőzött magvak fertőtlenítése, vagyis a luagvakíjau lé\ő élő lárvák és 

 bábok elpusztítása, Erre a. czélra két eszk«l/ áll rendolkezésünkre. 



